OBH 1590/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Varjú Gabriella

A vizsgálat megindítása
	Az Új Néplap 2001. január 26-én megjelent "Tűzhalálra ítélt család" című cikkéből értesültem arról, hogy B.F. Átányon az élettársát, annak lányát, férjét és gyermekeit bezárta az általuk lakott önkormányzati lakásba, melyet ezt követően felgyújtott. Az újságcikk szerint B. F. élettársa, valamint a kilenc hónapos és a két éves gyermekek életveszélyben voltak és csak az utolsó pillanatban menekültek meg. B.F.-et őrizetbe vették, ellene büntető eljárás indult.
	Az újságcikk alapján felmerült az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermekek testi, szellemi, erkölcsi fejlődéshez való jogát sértő visszásság lehetősége. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdésére figyelemmel, az ügyben hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Tájékozatást kértem Átány község jegyzőjétől és a településen működő gyermekjóléti szolgálattól arról, hogy volt-e tudomásuk a kiskorú gyermekek veszélyeztetettségéről, annak megelőzése és megszüntetése érdekében milyen intézkedéseket kezdeményeztek.

A megállapított tényállás
	Átány Községi Önkormányzat jegyzőjétől kapott tájékoztatás szerint a család jelenleg önkormányzati bérlakásban lakik. Az 1999. évi árvíz idején a korábbi lakóházuk lakhatatlanná vált, így kerültek ebbe az ingatlanba. A bérlakás bérlője B.F. élettársa és két kiskorú gyermeke. Az ingatlanba 2000 őszén költözött be az asszony lánya három kiskorú gyermekével és az élettársával. Jelenleg öt kiskorú gyermek él a jelzett ingatlanban.
Az asszony egyik kiskorú gyermekét a jegyző, magatartási problémák miatt - a gyermekjóléti szolgálat javaslatára - még 2000 októberében védelembe vette. Ekkor a jegyző véleménye szerint a többi ott élő kiskorú veszélyeztetettsége még nem merült fel. A gyermekjóléti szolgálat egyéni gondozási-nevelési tervéből azonban kiderül, hogy a családnak folyamatosan anyagi gondjai vannak, amely összefügg az apa és anya túlzott alkoholfogyasztásával, B.F. agresszív magatartásával. A családgondozó véleménye szerint a családi háttér nem volt igazán rendezett.
	A 2001. január 23-án történt tűzesetről a gyermekjóléti szolgálat értesítette a gyámhatóságot. A gyermekjóléti szolgálat vezetője tájékoztató levelében leírta, hogy a tűzesettel kapcsolatban a jelzőrendszer nem működött. Hivatalos jelzést sem szóban, sem írásban nem kaptak a rendőrségtől és a tűzoltóságtól. A tűzoltóság és a rendőrség a gyámhatóságot is csak megkeresésüket követően értesítette.
A jegyző véleménye szerint a családgondozó helyszínen tett látogatása során a gyermekek közvetlen életveszélyét nem tapasztalta, orvosi kezelésre nem volt szükségük.
Arról, hogy a felgyújtott házban tartózkodó személyek közvetlen életveszélyben voltak a tűzoltó-parancsnokság 2001. február 28-án kelt leveléből értesültek.
B. F.-et 2001. január 26-án előzetes letartóztatásba helyezték, több emberen elkövetett emberölés kísérlete bűntett elkövetésének alapos gyanúja miatt.
A gyermekjóléti szolgálat  a tűzesetet követően a következő intézkedéseket kezdeményezte. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás kiutalására tett javaslatot az önkormányzati lakásban élő mindkét család számára. Javasolta az önkormányzatnak az ablakok beüvegeztetését, továbbá a kiskorú gyermekek védelembe vételét. Szükségesnek tartotta a család ruhaadománnyal való ellátását és folyamatos gondozását. A gyermekjóléti szolgálat javaslatára a polgármester az 524/1/2001. sz. határozat alapján 10.000 Ft és 15.000 Ft rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesítette a két családot természetbeni ellátás formájában. A polgármester a gyermekjóléti szolgálatnak írott levelében arra hívta fel a figyelmet, hogy az állam és az önkormányzat a családot támogatja, de nekik is el kellene gondolkodniuk a kötelességeiken, mert rajtuk kívül ezt senki nem teljesítheti.
	Másrészt a gyermekjóléti szolgálat javaslatának megfelelően Átány Községi Önkormányzat jegyzője 2001. február 28-án a két családban, de egy lakásban élő valamennyi gyermeket védelembe vette és kötelezte a szülőket a családgondozóval történő együttműködésre.
A jegyző véleménye szerint a gyermekek a tűzeset során átmenetileg rendkívüli élethelyzetbe kerültek, a gyermekek tartós veszélyeztetettségét azonban nem tapasztalták, ezért más hatósági beavatkozás nem volt indokolt.

Az ügy jogszabályi háttere 
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és gyámügyi igazgatásról1. § (1) E törvény célja, hogy megállapítsa azokat az alapvető szabályokat, amelyek szerint az állam, a helyi önkormányzatok és a gyermekek védelmét ellátó természetes és jogi személyek, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetek meghatározott ellátásokkal és intézkedésekkel segítséget nyújtsanak a gyermekek törvényben foglalt jogainak és érdekeinek érvényesítéséhez, a szülői kötelességek teljesítéséhez, illetve gondoskodjanak a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzéséről és megszüntetéséről, a hiányzó szülői gondoskodás pótlásáról, valamint a gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült fiatal felnőttek társadalmi beilleszkedéséről.
2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogaikat biztosítva járnak el.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint eljáró szervezetek és személyek tevékenységük során együttműködnek a családdal és - jogszabályban meghatározottak szerint - elősegítik a gyermek családban történő nevelkedését.
5. § E törvény alkalmazásában .... n) veszélyeztetettség: olyan - magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult - állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza,
6. § (2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez, személyiségének kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez, valamint önálló életvitelének megteremtéséhez.
17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el - a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében - a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében .. b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ,..... d) a rendőrség,
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és személyek kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a 40. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben kötelesek hatósági eljárást kezdeményezni. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott személyek, szolgáltatók, intézmények és hatóságok a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a veszélyeztetettség megelőzése és megszüntetése érdekében kötelesek egymással együttműködni.
21. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket a rendeletében meghatározott mértékű rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti (a továbbiakban: rendkívüli támogatás), ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került.
28. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen a védelembe vett gyermekek számára.
39. § (2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, a nem állami szervek, valamint magánszemélyek részvételének elősegítése a megelőző rendszerben, b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése, c) az a) pontban, valamint a 17. § (1) bekezdésében meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,...... c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése,
67. § (1) Ha a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges ellátás a szülő beleegyezésével nem biztosítható és ez a helyzet a gyermek fejlődését veszélyezteti, a települési önkormányzat jegyzője, illetve a gyámhivatal a veszélyeztetettség mértékétől függően a 15. § (4) bekezdésében felsorolt intézkedések valamelyikét megteszi.
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén ....  e) magatartási szabályokat állapít meg a gyermek számára kifogásolt magatartásának megszüntetése érdekében ....f) figyelmezteti a szülőt helytelen életvezetésének, magatartásának következményeire, és felszólítja annak megváltoztatására.
(4) A települési önkormányzat jegyzője - kérelemre bármikor, hivatalból évente - felülvizsgálja a védelembe vétel indokoltságát. Ha a védelembe vétellel a gyermek veszélyeztetettségét megszüntetni nem lehet, a gyermek érdekében a gyermekvédelmi gondoskodás más módját kell választani. Erre a jogkövetkezményre a szülőt figyelmeztetni kell.
(5) A védelembe vétel nem érinti a szülő felügyeleti jogát.

A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló iratok áttekintését követően a következőket állapítottam meg:
	Átány Községi Önkormányzat jegyzője és gyermekjóléti szolgálata a gyermekvédelmi gondoskodás keretében akkor került kapcsolatba a családdal, amikor a jegyző - a gyermekjóléti szolgálat javaslatára - 2000 októberében védelembe vette az egyik kiskorú gyermeket. 
A települési önkormányzat jegyzőjének akkor kell védelembe vennie a gyermeket, ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja, vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható. Ebben az esetben a gyermek magatartási problémái miatt került sor a védelembe vételre. A magatartási problémák azonban - a gyermekjóléti szolgálat által megküldött dokumentumok alapján - a családi háttér rendezetlenségével függtek össze: a család anyagi gondjaival, az apa és az anya túlzott alkoholfogyasztásával és B.F. agresszív magatartásával. Az is egyértelműen kiderült az anyagokból, hogy a kiskorú édesanyja szereti a gyermeket és ragaszkodik hozzá.
	A 2001. január 23-ai tűzeset is feltehetőleg a rendezetlen családi viszonyok következménye. A gyermekek nem a tűzeset miatt váltak veszélyeztetetté, hanem a közvetlen életveszélyt kiváltó gyújtogatás előzményei, tehát a családban folyó viták, veszekedések eredményeként. Ez az esemény csak nyilvánvalóbbá tette a kiskorúak kiszolgáltatottságát, veszélyeztetettségét.
	Ahogyan azt a gyermekjóléti szolgálat vezetője és a jegyző is jelezte, nem működött megfelelően az észlelő-jelző rendszer.
A rendőrség a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. 17. § (1) d) pontja szerint köteles jelzéssel élni a gyermekjóléti szolgálatnál. Erre az érintett gyermekek esetében csak a gyámhatóság megkeresése után került sor. A gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a gyermekjóléti szolgálatnak észlelő és jelző rendszert kell működtetnie, melynek keretében feladata az érintett személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
	Megállapítottam, hogy a gyermekek testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos joga sérült. Egyrészt azzal, hogy a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzésére és megakadályozására a gyámhatóság és a gyermekjóléti szolgálat csak a tűzesetet követően kezdeményezett megfelelő súlyú intézkedéseket. Másrészt azzal, hogy nem működött megfelelően az észlelő és jelző rendszer.
	A tűzesetet követően a gyermekjóléti szolgálat és a jegyző saját hatáskörében megfelelő és szakszerű intézkedéseket tett. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatást biztosítottak a gyermekek számára, védelembe vették a kiskorú gyermekeket, melynek keretében intenzív családgondozás indult a veszélyeztetettségük megszüntetésére. A polgármesternek az az elvárása, hogy növekedjen a család kötelességtudata, megítélésem szerint csak a szakszerű családgondozás, a gyermekjóléti szolgálat és a család közötti, bizalmon alapuló együttműködés eredményeként következhet be. 
	Mivel az intézkedések elmulasztásából adódó alkotmányos visszásságot a gyermekjóléti szolgálat és a gyámhatóság saját hatáskörében megszüntette és orvosolta, így ezzel kapcsolatban kezdeményezéssel nem élek. 

A jelző és észlelő rendszer jobb működtetése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem:
	1) Átány Községi Önkormányzat Gyermekjóléti Szolgálatának vezetőjénél, hogy a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében működtesse hatékonyabban a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszert, szervezze meg és hangolja össze a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó szerveket és személyeket. Szükség szerint szervezzen számukra konzultációs fórumokat, ahol megvitathatják és konkrétan meghatározhatják az észlelő és jelző rendszer hatékony működtetésének formáit, mechanizmusát. 
	2) Heves Város Rendőrkapitányságának Átány község területén szolgálatot teljesítő körzeti megbízottainál, hogy amennyiben gyermekek veszélyeztetettségét észlelik, akkor azt haladéktalanul jelezzék a gyermekjóléti szolgálatnak és szükség szerint más, a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó szerveknek és személyeknek.

Budapest, 2001. április 13.

Gönczöl Katalin