OBH 1431/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Kalocsai Fegyház és Börtönben fogvatartott, 17 hetes terhes élettársa 8 kg-ot fogyott, mert nem adnak elegendő élelmet. Ráadásul hideg vízben, lavórban kell mosdania, amitől felfázott és fertőzést kapott. 2001. január 8-án - kivizsgálás céljából - Tökölre szállították, ahol nem biztosították számára a terhes pótlékot, az élelmezés rosszabb volt, mint Kalocsán, és csak hideg vízben tudott fürdeni. A terhességével kapcsolatban nem végeztek rajta teljes körű kivizsgálást.
A panaszos és élettársa kérték a büntetés végrehajtásának 1 évre történő félbeszakítását, valamint kegyelmi kérvényt nyújtottak be az igazságügy-miniszterhez.
Az ügyben alkotmányos állampolgári joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a büntetés-végrehajtás országos parancsnokától a panaszban foglaltak átfogó. kivizsgálását kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § /S/ bek.);
•	Anyák védelme a gyermek születése előtt és után (Alkotmány 66. § /2/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
2. § (4) Az elitéltet a büntetés és az intézkedés végrehajtása során jogorvoslati jog illeti meg.
(5) Az elítélt fontos okból - személyi vagy családi körülményei, egészségi állapota miatt - a büntetése végrehajtásának félbeszakítását kérheti.
19. § A szabadságvesztés végrehajtásának célja az, hogy e törvényben meghatározott joghátrány érvényesítése során elősegítse az elítéltnek a szabadulása után a társadalomba történő beilleszkedését, és azt, hogy tartózkodjék újabb bűncselekmény elkövetésétől.
22. § ( 1 ) A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt - félbeszakítható.
A szabadságvesztés félbeszakítását
a) egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka;
b) egy évben tíz naptól három hónapig, öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén harminc napig terjedő időtartamra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka;
c) a b) pontban szabályozottnál hosszabb időre az igazságügyminiszter engedélyezheti.
(2) A félbeszakítás tartama, valamint az engedély nélkül a büntetés-végrehajtási intézeten kívül töltött idő a szabadságvesztésbe nem számít be.
•	6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól:
6. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fogvatartottnak a fogvatartással összefüggő ügyében - hivatalból vagy kérelemre - azon intézet kijelölt szervezeti egységének a vezetője dönt, ahol a fogvatartott a büntetés vagy intézkedés végrehajtása céljából tartózkodik.
(2) A fogvatartott az (1) bekezdés szerinti döntés (intézkedés, határozat) ellen, vagy annak elmulasztása esetén panasszal fordulhat a parancsnokhoz. Ha a döntést a parancsnok, vagy jogszabályban meghatározott esetekben a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: Országos Parancsnokság) kijelölt szervezeti egységének a vezetője hozta, a panaszt az országos parancsnok bírálja el.
(3) Ha jogszabályban meghatározott esetekben a fogvatartott ügyében az országos parancsnok döntött, a panaszt az igazságügyminiszter bírálja el.
(6) A parancsnok, az országos parancsnok, illetve az igazságügyminiszter döntése - ha jogszabály kivételt nem tesz - végrehajtható.
(7) Jogszabályban meghatározott esetekben a döntés ellen a fogvatartott a büntetésvégrehajtási bíróhoz (a továbbiakban: bv. bíró) fellebbezhet, illetve keresettel fordulhat a bírósághoz.
151. § (1) Az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal meleg vízben fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani, a szennyező munkaterületen dolgozóknak lehetővé kell tenni a naponkénti, munka utáni fürdést.
(2) Az elítélt nőket a rendszeres fürdések közötti időben is el kell látni meleg vízzel.
178. § ( 1 ) A szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása iránti kérelmet az elítéltet fogvatartó intézet parancsnokához kell benyújtani.
(2) Ha az engedélyezés a parancsnok hatáskörét meghaladja, a kérelmet véleményével együtt az országos parancsnokhoz terjeszti fel. Amennyiben a félbeszakítás ~z igazságügyminiszter hatáskörébe tartozik, az iratokat - az országos parancsnok javaslatával ~az Igazságügyi Minisztériumba kell felterjeszteni.
179. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát az intézet ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.
•	5/1998. (III. 6.) IM rendelet a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról:
21. § (1) A térítésmentes terhesgondozásra jogosult nő a terhességével és a gyermeke születésével kapcsolatos juttatások folyósítása iránti igényét a Központi Kórházban írásban terjesztheti elő.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és folyósított juttatásokat elkülönített letétként kell kezelni, az kizárólag a fogvatartott nő rendelkezése szerint használható fel. A jogosultságot érintő bármely körülmény változását a tudomásra jutástól számított három munkanapon belül a Központi Kórház főigazgató tóorvosának kell bejelenteni.
22. § (1) Amennyiben a terhességre tekintettel a büntetés félbeszakítását nem engedélyezték, a fogvatartottat a szülés várható időpontja előtt négy héttel a Központi Kórházba kell szállítani.
(2) A fogvatartott nőt - az orvos javaslata alapján - a szülés várható időpontja előtt huszonnyolc nappal a munkavégzés alól fel kell menteni. A felmentést a szülési szabadsággal megegyező időtartamra a bv. orvos engedélyezi.
(3) Amennyiben a szülésre a szabadságvesztés ideje alatt kerül sor, az újszülöttet hat hónapos koráig a Központi Kórházban az anyjával együtt kell elhelyezni. A Központi Kórház tóigazgatója kivételesen engedélyezheti, hogy a gyermek egyéves koráig az anyjával a Központi Kórházban maradjon.

A vizsgálat megállapításai:
	A fogvatartottat 2000. december 21-én fogadta be a Fővárosi Bv. Intézet, majd 2001 január 2-án a Kalocsai Fegyház és Börtönbe szállították. Január 8-án - nőgyógyászati kivizsgálás és terhesgondozás céljából - a Tököli Központi Kórházba került. A BVOP tájékoztatása szerint a fogvatartott - orvosilag dokumentált terhességére figyelemmel - mind Kalocsán, mind Tökölőn a terhes nőket megillető ellátásban részesült. A fogvatartott testsúlya befogadásakor, 2000. december 22-én 60 kg, 2001. január 3-án 58 kg, január 22-én 59,5 kg, február 26-án 65 kg, március 10-én 67 kg volt. A terhes nők étrendje a napi fél liter tejpótlék mellett egyéb tejtermékeket, zöldséget, gyümölcsöt, csokoládét, nápolyit is tartalmaz. A vitaminkészítményeket a bv. intézet térítésmentesen biztosítja a fogvatartott terhes nők számára.
A BVOP által lefolytatott vizsgálat során megállapították, hogy a fogvatartott - az őt megillető napi élelmezési normán túl - valamennyi bv. intézetben megkapta a terhes anyáknak járó élelmezési pótlékot, ami a fél liter tejet is magában foglalta (2001. február 10ig a 191/1998. OP intézkedésnek megfelelően plusz 71 Ft, ezt követően az 1-1/9/2001. OP intézkedés alapján plusz 90 Ft összegben).
A fogvatartott 2001. január 8. - 22. és február 26. - március 5. között a Tököli Központi Kórházban szakorvosi vizsgálaton ill. kontrollon vett részt. A kórházi zárójelentések szerint terhessége normális, a magzat jól fejlődik, ezért panaszmentesen visszaküldték Kalocsára. Az időközben kialakult gombás hüvelygyulladását kezelték. Kímélő bánásmódot és multivitamin szedését javasolták számára. Egyéb panasz hiányában hat hét múlva kérték vissza újabb ellenőrző vizsgálatra.
A Kalocsai bv. intézetben a női fogvatartottaknak hetente kétszer van lehetőségük meleg vízben fürdeni, ezen túl a zárkákban is biztosítják a folyamatos hideg-meleg folyóvíz ellátást. A fogvatartott egészségügyi anyagában nem szerepel felfázásra utaló bejegyzés, csak gombás hüvely-fertőzés. A Központi Kórház Szülészeti-Nőgyógyászati Osztályán a mindennapos, meleg vízben való fürdés biztosított a beutaltak számára.
A BVOP tájékoztatása alapján - a panaszos élettársának ellátása tekintetében - nem állapítottam meg alkotmányos joggal összefüggő vizsgálatot. A büntetés-végrehajtás országos parancsnokának tájékoztatását elfogadom, ugyanakkor felhívom a Kalocsai Fegyház és Börtön parancsnokának, valamint a Bv. Központi Kórház főigazgatójának figyelmét, hogy az anyák védelmének alkotmányos követelményére tekintettel, a hasonló esetek elkerülése érdekében - folyamatosan gondoskodjanak az állapotos fogvatartottakat megillető élelmezési pótlék, valamint a melegvíz-ellátás biztosításáról.
A panaszos és élettársa 2001 januárjában - a fogvatartott terhessége miatt - kérték a büntetés végrehajtásának egy évre történő félbeszakítását. Az engedély megadásáról - a Bv. tvr. 22. § (1) c, alapján - az igazságügy-miniszter dönt, mérlegelési jogkörében.
Az elítélt nő csoportosan elkövetett rablás miatt tölti négy év, fegyház fokozatú szabadságvesztését. 2000 decemberében önként vonult be a bv. intézetbe, legkorábban 2004. márciusában szabadul. A kalocsai bv. intézet főorvosa - a fogvatartott szociális helyzete és családi kötődése alapján - a születendő gyermek szempontjából javasolta a büntetés félbeszakítását. A nevelő véleménye szerint a fogvatartott rendkívül tisztelettudó a személyi állomány tagjaival szemben, társaihoz pedig jól alkalmazkodik, barátságos és segítőkész. Hallgat a nevelő tanácsaira, együttműködik vele; az intézet szabályait betartja, fegyelmi vétséget nem követett el. Kérelmére könnyű fizikai munkát végez. Kapcsolatot kizárólag élettársával - a gyermek apjával - és annak családjával tart. "Levelezésükből kitűnik, hogy mindannyian nagy szeretettel és felelősségérzettel várják a kisbaba megszületését."
A bv. intézet rendőri információt kért a XVIII. Kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályától, valamint beszerezte az illetékes Polgármesteri Hivatal által készített környezettanulmányt is. Az intézet parancsnoka a beérkezett pozitív adatok alapján megállapította, hogy "a fogvatartott családi körülményei rendezettek az újszülött fogadásához. A kérelem rendvédelmi szempontból sem ellenjavalt." A család korábbi kapcsolatából származó gyermekét is gondozza. A parancsnok - a fogvatartott személyiségét és családi körülményeit figyelembe véve - a büntetés végrehajtásának félbeszakítását javasolta.
A BVOP álláspontja szerint orvosi szempontból - a fogvatartott normális terhességére tekintettel - nem indokolt a félbeszakítás. A június közepére várható szülés, majd az anya és a csecsemő közös elhelyezése - az 5/1998. IM rendelet előírásainak megfelelően - a bv. keretei között is megoldható.
Az Alkotmánybíróság 5/1992. (I. 30.) határozatában ugyanakkor kifejtette, hogy a tűntetések és intézkedések végrehajtásának menetében a jogorvoslati jog mint alkotmányos alapjog megköveteli, hogy az érdemi, ügydöntő, az elítélt helyzetét, jogait lényegesen befolyásoló határozat tekintetében a jogorvoslat biztosítsa a döntést hozó szervtől eltérő más szerv részéről a felülvizsgálatot, az állásfoglalást a döntés helyessége, törvényessége tekintetében, esetleg a döntés megváltoztatását vagy hatályon kívül helyezését. Vagyis a jogorvoslathoz való jog, mint alkotmányos alapjog immanens tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége."
A 6/1996. IM rendelet 6. § (7) bekezdése rögzíti, hogy jogszabályban meghatározott esetekben a fogvatartott a parancsnok, az országos parancsnok ill. az igazságügy-miniszter döntése ellen a bv. bíróhoz fellebbezhet, vagy keresettel fordulhat a bírósághoz. A büntetés félbeszakítására vonatkozó, igazságügy-miniszteri hatáskörbe tartozó döntéssel kapcsolatosan viszont a hatályos jogszabályok nem rendezik a jogorvoslat kérdését.
Az IM közigazgatási államtitkára 2001. április 4-én hozott határozatában elutasította a szabadságvesztés félbeszakítása iránti kérelmet, azzal, hogy a határozat ellen panasznak nincs helye. Az indoklás szerint az elítélt bűncselekményének súlyosságára és szabadulási idejére tekintettel nem engedélyezték a büntetés félbeszakítását.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az igazságügy-miniszter eljárása - a büntetés félbeszakítási kérelmek elbírálása tekintetében - visszásságot okoz a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal összefüggésben. Az igazságügy-miniszter, mint első fokon érdemben eljáró szerv döntése ellen - az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra is figyelemmel biztosítani keld a bírói jogorvoslat lehetőségét a fogvatartottak számára.
Mindezekre tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 25. ~-ában foglalt jogommal élve felkérem az igazságügy-minisztert, hogy tegyen intézkedést a 6/1996. (C~II. 12.) IM rendelet vonatkozó rendelkezéseinek olyan irányú módosítására, amely az első fokon hozott, ügydöntő miniszteri határozatokkal szemben is biztosítja az elitéltek jogorvoslati jogának érvényesülését.
Egyetértése esetén kérem a miniszter asszonyt, hogy - a módosításig terjedő időszakban - a folyamatban levő ügyekben is fontolja meg a jogorvoslat biztosítását, esetlegesen lehetővé téve az első fokú döntések saját hatáskörben való felülvizsgálatát.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin