J e l e n t é s  
az OBH 1430/2001. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványában Nyírbátor város szemétszállítási rendeletét sérelmezte. Kifogásolta, hogy, bár nem veszi igénybe a szemétszállítást, mégis fizetnie kell a szolgáltatásért. 1997-ben felmondott a szolgáltatónak, azonban levelére választ nem kapott. Sérelmezte továbbá a szeméttároló edény kötelező méretét, valamint a szemétszállítási díj tisztességtelen - szobaszám alapján történő - megállapítását.

Az ügy jogszabályi háttere
2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.

242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. 
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egységnyi díjtétel megállapításakor figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyűjtőedényzet az ingatlantulajdonos vagy a közszolgáltató tulajdona-e. Ha a gyűjtőedényt külön bérlettel a közszolgáltató biztosítja, annak költsége a díjtétel megállapításánál nem vehető figyelembe.
(4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
(5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

Nyírbátor Város Önkormányzat Képviselő-testületének 5/1998. (III. 03.) ÖKT sz. rendelete a közterületek, zöldfelületek védelméről, köztisztaságáról, a települési szilárd és folyékony hulladék gyűjtéséről, szállításáról, tárolásáról, kezeléséről (A rendeletet a 13/1999. (V. 31.), a 4/2000. (II. 04.) és a 5/2001. (II. 01.) ÖKT számú rendeletek módosították.)
14. § A Képviselő-testület Nyírbátor városban a települési szilárd hulladék összegyűjtését, elszállítását, kezelését és ártalommentes elhelyezését határozatlan időre a BÁTORI ÉPSZOL KFT-vel kötött szolgáltatási szerződés alapján szervezett helyi kötelező közszolgáltatás útján biztosítja.
(2) Szünetel a szerződés, ha az ingatlan lakatlan és azt alkalmanként sem használják. A távollétet előre írásban kell bejelenteni a szolgáltató felé.
16. § (1) A szervezett szolgáltatást igénybevevők számára a szabványos rendszeresített hulladékgyűjtő és tároló edények (típus edényzet) használata kötelező.
(2) Családi házas és csoportház esetén a 140 literes tipusedényzetet kell alkalmazni.
(3) Tömblakás és egyéb rendeltetésű építmény esetében a gyűjtés gyakoriságának és a hulladék mennyiségének megfelelően 1100 literes kis konténert vagy 5 m3-es acélkonténert kell alkalmazni.
17. §  (1) A hulladékszállítás gyakorisága hetente legalább egy alkalommal, de a környezetvédelmi és közegészségügyi szempontok figyelembevételével szükség szerint módosulhat.
26. § (1) A közszolgáltatás ellátásáért a szolgáltatót díj illeti meg. A díj mértékét a szolgáltató javaslatára a képviselő-testület állapítja meg. A hulladék elszállítási és ártalmatlanítási díj alapját az 1. sz. melléklet tartalmazza.
27. § (3) Alanyi jogon mentesül a szemétszállítási díj
-	100%-ának megfizetése alól az egyedül élő, 70. életévét betöltött személy, 
-	50%-ának megfizetése alól azok a házastársak, illetve élettársak, melyek legalább egyike a 70. életévét betöltötte.
30. § (1) Az igénybevevőt a szolgáltató vagy a megbízottja a késedelembe eséstől számított 15 napon belül szólítja fel díjfizetési kötelezettségének teljesítésére.
(2) Amennyiben a közszolgáltatást igénybevevő a szolgáltatási díjjal késedelembe esne, úgy
a)	magányszemélyek esetében Ptk. szerinti kamat,
b)	más személyek esetében a szerződésben rögzített összegű késedelmi kamatot köteles fizetni.
1.	sz. melléklet Szolgáltatási díjtételek 2001. február 1-jétől
1.	Lakossági kukás hulladékszállítás: 2001. április 15-től október 15-ig heti kétszeri ürítést kell biztosítani 44,-Ft/ürítés/edény díjért, egyéb időszakokban heti egyszeri ürítést kell biztosítani 88,-Ft/ürítés/edény díjért.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
A 2000. december 31-ig hatályban volt, az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény, valamint a 2001. január 1-től hatályos, a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) és az ennek végrehajtására kiadott, a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) alapján a panaszos köteles a hulladékszállítási közszolgáltatásért járó díjat megfizetni. Ezen jogszabályok szerint a díjfizetési kötelezettség alól nem mentesülhetett és mentesülhet az, aki a kötelező közszolgáltatást nem veszi igénybe. A jogalkotónak egyértelműen az a célja, hogy azokon a településeken, ahol biztosított a hulladék elszállítása, a tulajdonosok kötelezően megfizessék a közszolgáltatás díját. Ebből következően nem is biztosít a Hgt a tulajdonosnak lehetőséget a szolgáltatóval kötött szerződés felmondására. A panasz ezen részével tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel.

Nyírbátor Város Önkormányzat képviselő-testületének 5/1998. (III.03.) ÖKT sz. rendeletének (a továbbiakban: rendelet) 2001. évi módosítását áttekintve a következőket állapítottam meg. A rendelet a szabványos gyűjtőedény használatát teszi kötelezővé. Ezt a Hgt. azon rendelkezésére vezeti vissza, mely kimondja, hogy  a közszolgáltatás kiterjed a közszolgáltató szállítóeszközéhez rendszeresített gyűjtőedényben, a közterületen vagy az ingatlanon összegyűjtött és a közszolgáltató rendelkezésére bocsátott települési szilárd hulladék elhelyezés céljából történő rendszeres elszállítására (21. § (3)). A rendelet 16. §-ában a gyűjtőedény űrmértékét családi ház és csoportház esetén 140 literben, tömblakás és egyéb rendeltetésű építmény esetében 1100 literben vagy 5 m3 -ben - a gyűjtés gyakoriságának és a hulladék mennyiségének függvényében - határozza meg. A lakosság számára a településen tehát három nagyságú edény vehető igénybe a háztartási hulladék gyűjtésére, míg a rendelet melléklete a lakossági kukás hulladékszállítást - a gyűjtőedények űrtartalmától függetlenül - egységes összegben állapítja meg. Ez ellentétes egyrészt a Hgt. azon rendelkezésével, mely kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét figyelembe véve kell megállapítani (25. § (1) b)), másrészt a kormányrendelettel, mely szerint a “települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg” (4. § (1)). Az Alkotmánybíráság több határozatában kifejtette azon álláspontját, hogy a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányosságát az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjat az elszállított szemét mennyisége alapján állapítja meg. Az 53/1998. (XI. 27.) AB határozat kimondja, hogy amikor “meghatározott számú és ugyanolyan űrtartalmú szeméttároló edény kerül ürítésre, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének elve nagy valószínűséggel vélelmezhető”. Jelen esetben azonban az eltérő űrmértékű gyűjtőedények üritése a lakossági szállítás esetében egységes összegben kerül meghatározásra. A rendeleti szabályozás ezért a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésben foglaltakkal összefüggésben visszásságot okoz.

A rendelet 30. §-a szabályozza a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményeit. Eszerint a késedelembe eséstől számított 15 napon belül a szolgáltató felszólítja az igénybevevőt kötelezettsége teljesítésére. Késedelem esetén magányszemély a Ptk. szerinti kamatot, más személy a szerződésben rögzített összegű késedelmi kamatot köteles fizetni. Ez a szabályozás ellentétes a Hgt. 26. §-ában foglaltakkal, amely kimondja, hogy a  “hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.” Azáltal, hogy a rendelet ellentétben áll a Hgt. vonatkozó szabályaival, a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság elvével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben visszásságot okoz.

Ajánlás 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) bekezdésében biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Nyírbátor Város Önkormányzatának rendelete - különös tekintettel a hulladékszállítási díj megállapítására és a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményeire - összhangban van-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásaival. Amennyiben az összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az önkormányzatnál a rendelet módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2002. január 
Takács Albert