OBH 1373/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A Népszabadság 2001. január 19-ei számának az "Ír az olvasó" című rovatában megjelent Kelemen Tünde "Minek a sorszám?" című írása. A levélíró autójáról ismeretlen tettesek ellopták a rendszámot a Mexikói úti parkolóban. A rendőrkapitányságon azt tanácsolták, hogy menjenek át a szomszédos önkormányzat okmányirodájába, ahol 4000,- Ft befizetése mellett vásárolhatnak egy rendszámtáblát. Az okmányirodában nagy volt a zsúfoltság és ezért a várakozók sorszámot kaptak. A károsult levélíró sorszáma: 543. volt Az ügyfélfogadás végéig (2000. január 5., pénteki nap), 11.30-ig az 510. sorszámig jutottak el az okmányiroda munkatársai az ügyfelek kiszolgálásában. Január 8-án, hétfőn az 543-as sorszámú ügyfelet (a levélírót) nem tudták fogadni a várakozók nagy száma miatt. Január 9-én, kedden az ügyfél telefonon érdeklődött az elintézés lehetőségeiről, mivel úgy tudta, hogy nincs ügyfélfogadás. Az okmányiroda munkatársa arról tájékoztatta, hogy - a nyitvatartási rendtől eltérően - mégis fogadják azokat az ügyfeleket, akikkel érdemben nem tudtak foglalkozni. A telefonbeszélgetés alkalmával az ügyintéző közölte azt is, hogy a számítógépes rendszer jelenleg nem működik. Január 10-én, szerdán a levélíró ismételten megjelent az okmányirodában, ahol a kiadott sorszáma alapján még mindig nem tudtak az ügyével foglalkozni.
	A levélíró sérelmezte, hogy az általa tapasztalt eseményekkel ellentétben az MTV1-ben sugárzott riportban az "illetékes" azt nyilatkozta, hogy a rendszer megfelelően és jól működik. A levélíró azt kérdezte, hogy az iroda miért nem hosszabbítja meg az ügyfélfogadási idejét, vagy legalább miért nem kérdezik meg az ügyfelet - a sorszám kiadás mellett - a jövetele céljáról.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéhez szorosan kötődő tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének alapos gyanúja miatt hivatalból indítottam vizsgálatot. 
A levélben közölt információk alapján először a Budapest XIV. kerületi Okmányiroda működésének a vizsgálatát tartottam indokoltnak. A helyszíni szemle lefolytatását követően azonban kizárható az, hogy az ügyfél a kerületi okmányirodát kereste volna fel. Az okmányiroda beazonosítása érdekében telefonon informálódtam a Népszabadság Szerkesztőségénél, ahol arról tájékoztattak, hogy a levélíró e-mail-en juttatta el a szerkesztőségbe a levelét, amely - emlékezetük szerint - a Budapest XV. kerületi Okmányirodában történtekre vonatkozott.
A helyszíni vizsgálatot mindkét kerület okmányirodáján lefolytattam, és tájékozódtam a működés eddigi tapasztalatairól. (A vizsgálat megállapításai kiemelten a Budapest XV. kerületi Okmányirodát érintik.)
    
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az ügy jogszabályi háttere
•	2000. évi CXXXII. törvény az okmánykiadással és nyilvántartással összefüggő egyes törvények módosításáról
•	168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet a személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról
•	236/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXXVIII. törvény végrehajtásáról
•	256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről 
•	2231/1999. (IX. 8.) Korm. határozat a korszerű okmánycsalád bevezetésével összefüggő egyes intézkedésekről 
•	37/1998. (VIII. 18.) BM rendelet a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról
•	55/1999. (XII. 30.) BM rendelet az okmányirodák működésének személyi és technikai feltételeiről
•	35/2000. (XI. 30) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról

A vizsgálat megállapításai
	Az okmányiroda a Budapest, XV. kerület Bocskai u. 1-3. szám alatt, a polgármesteri hivatal tömbépületében - a Bocskai u. sarkán -  a Hubai Jenő térre nyitott épületszárnyban helyezkedik el. Az iroda bejáratával szemben sorszámkiadó berendezés van, és a biztonsági őr segítségével lehet napközben sorszámhoz jutni. A biztonsági őr egyben segíti az ügyfeleket az ügyintézői ablakok közötti eligazodásban is.
A várakozásra egy szűk folyosón van hely, amelyet az egyetlen helyiségben - a baloldali ügyintézői ablak-sor kialakítását követően - az ügyfelek részére tartottak fenn. A folyosó ablakai a Bocskai útra néznek. Az ügyintézői részleg ajtói a polgármesteri hivatal belső folyosójára nyílnak. Az ügyfelek kiszolgálásáról 8 ablaknál gondoskodnak az okmányiroda munkatársai (12  ügyintéző és 1 vezető).
A helyszíni szemle alkalmával 22-25 személy tartózkodott a helyiségben, és 2-3 ember várakozott állva, de a feljárati lépcsők mellett az utcán is várakoztak néhányan. Az ügyfélteret székekkel és konzolos pultokkal rendezték be. Az ügyfelek részére tájékoztató kiadványokat helyeztek el a pultokon.  
Az ügyfélfogadási idő hétfőn 8.30-17.30-ig, szerdán 8.00-16.00-ig, pénteken 8.00-11.30-ig tart. A keddi napot az autókereskedő cégek számára tartották fenn az irodában, a gépjármű vásárlások miatti ügyekre.
Az okmányiroda vezetőjének tájékoztatása szerint az év elejei első napokban valóban zsúfoltság volt az okmányirodában. Ez az állapot ma már nem jellemző. A kezdeti időszakban nehézséget okozott, hogy az ügyfelek a sorszám levételénél nem mindig az elintézendő ügyeikre vettek sorszámot a gépből, hanem olyan ügykörökre is, amelyekre nem volt szükségük. Ezért úgy szervezték meg a sorszám kiadását, hogy azt az okmányiroda ügyintézője végzi a reggeli nyitáskor. (Napközben ez a biztonsági őr közreműködésével történik.) Az okmányiroda munkatársai az egyes ügykategóriákban - a közlekedésrendészeti ügyek kivételével - biztosítják  az ügyek aznapi elintézését. Nem rendszeresen, de időnként előfordul, hogy a gépjármű-ügyintézésnél vissza kell hívni az ügyfelet.
Az okmányiroda vezetőjének a véleménye szerint a közlekedésrendészeti ügyeknek az önkormányzat hatáskörébe történő telepítése egy későbbi időpontban (például 2001. február 1-je) megfelelőbb lett volna, ami biztosította volna az ügyek zökkenőmentes átvételét a rendőrségtől és az ügyintézők felkészítését. A közlekedésrendészeti ügyeket 3 személy intézi. A rendőrség személyi állományából egy ügyintézőt vett át a polgármesteri hivatal, aki betanította a másikat. A harmadik ügyintéző jelenleg a szakmai vizsgára készül. (A vizsga megszervezését a Belügyminisztérium az év első negyedévére ütemezte.) A kezdeti körülményeket nehezítette még, hogy hozzávetőleg kétezer ügyet vettek át a rendőrségtől.
Az okmányiroda vezetője munkaszervezési szempontból igen fontosnak tartotta, hogy az iroda működése szorosan ráépüljön a polgármesteri hivatal  egyes általános igazgatási ügyköreire, így például a népességnyilvántartásra és az anyakönyvi ügyintézésre.
A helyszíni szemlét követően ismételten telefonon tájékozódtam az okmányiroda vezetőjétől a működés aktuálizálódásáról. Megerősítette, hogy az ügyintézés zökkenőmentesen bonyolódik. A számítógépes háttér kiterjesztését jelentette, hogy további két végpontot csatoltak a rendszerhez. Az okmányiroda vezetője így - szükség esetén - segítséget adhat a gépjármű-ügyintézéshez.
A szakmai munka-megbeszélések rendszeresek. Az ügyintézők továbbképzését a közigazgatási hivatal és a Belügyminisztérium biztosítja.
A helyszíni szemle és a konzultációk alapján megállapítottam, hogy szakmai és  munkaszervezési szempontból nem kifogásolható az okmányiroda működése. Az okmányiroda - a területéből és a kialakítás módjából adódóan - azonban az ügyfélforgalomhoz viszonyítva szűkösnek mondható. Mindezek ellenére az ügyfelek türelmetlenségét nem tapasztaltam, a sorszám-kijelző megfelelően informálta az ügyfeleket az ügyintézés helyéről és a sorra kerülés várható idejéről.
A fentiekre figyelemmel megállapítottam, hogy a Budapest XV. kerületi Okmányiroda működése a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott.
	A Budapest XIV. kerületi Okmányiroda a Budapest XIV. kerület Pétervárad u. 17. szám alatt,  egy új, modern, tágas épületben működik. Az előtérben két részre osztottan (dohányzó és nem dohányzó) várakozóhelyeket alakítottak ki. Az ügyfeleket kiszolgáló okmányiroda az előtérből külön ajtóval nyíló teremben van, ahová az ügyfelek az ügyfél-hívón kijelzett sorszám szerint lépnek be. Így tehát ott csak azok tartózkodnak, akiknek ténylegesen már intézik az ügyüket. A várakozóhellyel azonos légtérben - de attól elválasztottan -   működik még egy büfé is, asztalokkal és székekkel berendezve.
Az okmányiroda 22 érdemi ügyintézővel működik, az ügyosztályvezetői beosztás mellett egy csoportvezetői munkakört is kialakítottak, aki az okmánykiadásért felelős. Az ügyek számának növekedését valóban 2001. január 1-jétől a közlekedési igazgatási feladatok ellátása okozza. A Budapesti Rendőr-főkapitányság személyi állományából ezeknek az ügyeknek az intézésére munkatársakat tudott átvenni a polgármesteri hivatal. Az első héten tapasztalt kezdeti nehézségek után, megfelelő munkaszervezéssel zökkenőmentesen tudják kiszolgálni az ügyfeleket. Az okmányirodán külön posta működik az illetékbélyegek megvásárlására.
Az okmányiroda vezetője elmondta, hogy üzemzavar ugyan előfordult, de azt a Távfelügyelet segítségével rövid időn belül elhárították, és ez nem gyakori eset. Számítógépes szakembereket nem foglalkoztathatnak, mert ez egy zárt rendszer.
A munkatársak szakmai képzése és továbbképzése, valamint a szakmai munka-megbeszélések rendszeresek. Ezeket a közigazgatási hivatal és a Belügyminisztérium szervezi.
Összegezve az ügyfélfogadási körülmények kifejezetten jó munkaszervezésről tanúskodtak. Udvariasságot és segítőkészséget tapasztaltam az ügyintézők részéről.
	A helyszíni vizsgálatok tapasztalataira és a fentiekben foglaltakra figyelemmel alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg. Ezért ajánlást, kezdeményezést nem teszek. 

Budapest, 2001. március 8.

Gönczöl Katalin