OBH 1346/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az ügy előzménye, az új eljárás megindulása
	 Kék Sziget Alapítvány ügyében 1998-ban folytattam már vizsgálatot. Ez feltárta, hogy az intézmény gyakorlatilag ellehetetlenült, tetemes adósságot halmozott fel, kölcsön felvételére kényszerült (kb. 1,5 millió Ft), jelentős közüzemi tartozása keletkezett (ugyancsak kb. 1,5 millió Ft). A működési zavarok miatt költségvetési támogatást nem kapott. Az Alkotmányban garantált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásság keletkezett, sérelmet szenvedtek a gyermekek jogai. Az otthon vezetőjének magatartása, büntetőjogi felelősségének megállapítása a büntető eljárás keretében a rendőrhatóság, illetve az ügyészség feladata volt. Az intézmény sorsa ezt követően rendeződött. Az intézmény élére új vezetőt neveztek ki, a működési zavarok megszűntek. A Családok Átmeneti Otthona a költségvetési támogatást megkapta.
A sajtóból jutott tudomásomra, hogy a Kék Sziget Alapítvány Tiszasülyben működő anyaotthona ismételten bajba került. Az Új Néplap 2000. január 17-én és 18-án beszámolt az otthon esetleges felszámolásáról, a vezető visszahívásáról, új kuratóriumról, és az állami normatíva zároltatásáról.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) és (2) bekezdése alapján a gyermekek alkotmányos jogainak közvetlen veszélyével összefüggésben vizsgálatot indítottam. Tájékoztatást kértem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyámhivataltól, arról, hogy milyen intézkedést terveznek annak érdekében, hogy a veszélyben lévő közösség - köztük 29 gyermek - sorsa rendeződjön. 

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
48. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása megszervezhető hetes vagy hosszabb időtartamra, különösen a települési önkormányzat jegyzője által kijelölt helyettes szülőnél, gyermekek átmeneti otthonában vagy családok átmeneti otthonában.

A megyei gyámhivatal feladat- és hatásköre
118. § (1) A megyei gyámhivatal ellátja az illetékességi területéhez tartozó települési önkormányzat jegyzőjének, a városi gyámhivatalnak szakmai irányítását és felügyeletét, illetőleg másodfokú hatósági jogkört gyakorol a települési önkormányzat jegyzőjének, a városi gyámhivatalnak gyámügyi hatósági ügyeiben.
(3) A megyei gyámhivatal - az egészségügyi szakfelügyelet kivételével - a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet vagy az általa kijelölt területi szakmai módszertani feladatokat ellátó intézmény bevonásával - külön jogszabályban meghatározottak szerint - ellenőrzi az állami és nem állami gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények működését.

281/1997. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodást nyújtó intézmények működésének engedélyezéséről
4. § (1) A gyermekellátást végző intézmény működési engedélyének kiadásáról
a) a gyermekjóléti szolgáltatást és a gyermekek napközbeni ellátását végző intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
b) az a) pontban nem szereplő gyermekellátást végző intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes megyei, fővárosi gyámhivatal (a továbbiakban: Gyámhivatal),
[az a) és b) pontban foglalt engedélyező szervek a továbbiakban együtt: működést engedélyező szerv]
dönt.
A gyermekellátást végző intézmény működésének ellenőrzése
10. § (1) A normatív állami hozzájárulást igénybe vevő nem állami gyermekellátást végző intézmény esetében a működést engedélyező szerv évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a gyermekellátást végző intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen az ellátás szakmai követelményeinek érvényesülését, a térítési díjak megállapításának jogszerűségét, a belső szabályzatok szakszerűségét, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés meglétét.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó gyermekellátást végző intézmény esetében a működést engedélyező szerv évente ellenőrzi az intézmény működésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályok érvényesülését.
(3) Ha a működést engedélyező szerv az (1)-(2) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban hiányosságot észlel, legfeljebb 60 nap időtartamú határidő megjelölésével felszólítja az intézmény fenntartóját annak megszüntetésére.
(4) Az intézmény működési engedélyét vissza kell vonni, ha az intézmény fenntartója a megjelölt határidőben nem intézkedik a szabályszerű működés helyreállítása érdekében.
(5) Az intézmény működését fel kell függeszteni, ha az elhelyezésre szolgáló épület hiányosságai súlyosan sértik az intézmény ellátottainak érdekeit, vagy az intézmény működése közbiztonságot, belső rendet, közegészségügyet, közerkölcsöt sért vagy mások jogai ellen irányul.
A gyermekellátást végző intézmény megszűnése
11. § (1) A gyermekellátást végző intézmény működése megszűnik, ha
a) az intézmény fenntartója felhagy az intézmény működtetésével;
b) az intézményt fenntartó természetes személy meghal vagy cselekvőképességét egészben vagy részben elveszíti, kivéve, ha örököse vagy törvényes képviselője vállalkozói engedélyt kap és az intézményt fenntartó helyébe lép;
c) a működést engedélyező szerv a működési engedélyt visszavonja.
(4) Ha a működést engedélyező szerv a gyermekellátást végző intézmény működését felfüggeszti vagy a működési engedélyét visszavonja, intézkedni köteles a Gyvt. értelmében ellátásra jogosult személyek ellátásáról. A gyermekek átmeneti gondozását végző intézmény, illetőleg az otthont nyújtó ellátást végző intézmény esetén - a gyámhivatal vezetőjének megkeresése alapján - a megyei, fővárosi főjegyző ideiglenesen intézkedik az ellátás megszervezéséről.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai 
	A gyámhivatal vezetője válaszában arról tájékoztatott, hogy az intézmény vezetőjével napi kapcsolatban van, így az intézmény működéséről és a felmerült problémákról időben értesül. A gyermekvédelmi törvényben előírt jogkörében eljárva a helyszínen tájékozódott. Az intézményben élőket tájékoztatta, hogy a gyámhivatal - a jogszabályi keretek között  - mindent megtesz, hogy az intézmény a továbbiakban zavartalanul működhessen. Ennek érdekében törvényességi jelzést tett a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Főügyészség vezetőjének. Kezdeményezte az állami normatíva záradékolását, valamint a háromfős kuratórium visszahívását jóváhagyó bírósági döntés jogszerűségének törvényességi felülvizsgálatát. 
A gyámhivatal vezetője a megkeresésemben felvetett hat gyermekes anya sorsát illetően közölte, hogy a gyermekvédelmi törvény úgy rendelkezik, hogy az intézményben való ellátás időtartama hat hónap, amely különösen indokolt esetben legfeljebb három hónappal meghosszabbítható. Szakmai felügyeleti vizsgálatuk során megállapították, hogy az intézményben - a hat gyermekes anyához hasonlóan - több olyan anya tartózkodik gyermekével, akik másfél, illetve két éve az intézmény lakója. Minden esetben jelezték a jogszabálysértő állapotot, de éppen az érintettek kilátástalan helyzetére figyelemmel eltekintettek az intézkedéstől. Annak érdekében, hogy az intézmény valóban átmeneti otthonként működjön, az utóbbi időben olyan ellátási megállapodásokat kötöttek, amelyeknek értelmében az ellátást igénybevevőnek tudomásul kell vennie azt, hogy legkésőbb kilenc hónap elteltével saját erőből kell megoldani a szállását.
A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyámhivatal vezetője arról is tájékoztatott, hogy a megye 77 települési önkormányzata  - többszöri írásbeli felszólítás ellenére - nem oldotta meg a gyermekek helyi átmeneti gondozást. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 48. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gyermekek átmeneti gondozása megszervezhető hetes vagy hosszabb időtartamra, különösen a települési önkormányzat jegyzője által kijelölt helyettes szülőnél, gyermekek átmeneti otthonában vagy családok átmeneti otthonában. A hatálybaléptető szabály  szerint az önkormányzatoknak a személyes gondoskodás körébe tartozó ellátásokról legkésőbb 1999. december 1-jéig kellett volna gondoskodni. A megyében néhány helyen helyettes szülőket foglakoztatnak. Tiszasüly településen - ellátandók nagy számára való tekintettel - ez sem lenne eredményes megoldás. Amennyiben az intézmény működése teljesen ellehetetlenülne, úgy az ellátás ideiglenes megszervezése a megyei főjegyző  kötelezettsége. A szükséges feladatokról a megyei gyámhivatal vezetője és  a megyei önkormányzat munkatársa többször tárgyaltak.
A gyámhivatal vezetője az előzmények ismertesével a megyei főügyésztől törvényességi vizsgálatot kért abban a kérdésben, hogy az alapító által létrehozott új kuratórium jogszabályszerűen járt-e el akkor, amikor  a bírósági döntés  jogerőre emelkedése előtt  zárolta
 - az állami normatívát is tartalmazó - pénzintézetben kezelt készpénzvagyont. Állásfoglalást kért arról, hogy van-e jogszabályi felhatalmazása a kuratóriumnak arra, hogy a sérelmezett fenntartói, illetve munkáltatói intézkedést megtegye. Az alapítók egyik képviselője az intézményben úgy nyilatkozott, hogy felmerülhet az intézmény bezárása is. A törvényességi vizsgálatot a gyámhivatal vezetője azért is szorgalmazta, mert az állami normatíva folyósításával, célirányos felhasználásával kapcsolatos utólagos elszámolásért a közigazgatási hivatal vezetője a felelős. 
A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei főügyész a vizsgálat eredményéről tájékoztatta a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Gyámhivatal vezetőjét. Az ügyészségi vizsgálat megállapította, hogy az új, kijelölt kuratóriumi elnök az alapítvány bankszámláját zároltatni kívánta úgy, hogy a bankszámla felett korábban rendelkezni jogosult személyek az alapítvány készpénz vagyonához ne juthassanak hozzá. A pénzintézet a kuratóriumi elnök személyéről rendelkező jogerős bírósági végzés hiányában a kezdeményezett intézkedést megtagadta. Az új kuratóriumi elnöknek nem teljesített kifizetést sem. A kuratórium elnökhelyettese, mint munkáltatói jogkört gyakorló ezzel egyidejűleg felmondott a Családok Átmeneti Otthona intézmény vezetőjének. Ez a döntés azért volt jogszabálysértő, mert a munkáltatói jogkör gyakorlója - a szervezeti és működési szabályzat szerint - a kuratórium elnöke, és nem az elnökhelyettese. A munkaszerződés is így rendelkezik. A főügyész a gyámhivatal vezetőjének küldött tájékoztatásban végezetül azt is közölte, hogy a megyei főügyészség megfontolás tárgyává teszi, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 2000. december 19-én kelt, az alapítvány székhelyén és képviseletében bekövetkezett változás nyilvántartásáról rendelkező végzés ellen  - a még hatályban lévő kuratóriumi elnök, elnökhelyettes és egyik tag által -  benyújtott fellebbezés alapján indult fellebbezési eljárásban él-e az ügyészi fellépés lehetőségével.
A gyámhivatal vezetője - az ügyészég által végzett vizsgálat eredményének ismertetésén túl -  tájékoztatott az intézmény jelenlegi helyzetéről  is. Közölte, hogy információi szerint az átmeneti gondok elmúltával - a bankszámla zároltatás megszűntével - az intézmény zavartalanul működik és az állami normatíva az intézményhez ismételten megérkezik. 
A vizsgálat lezárása előtt tájékoztatást kértem  az intézményvezetőtől. Megtudtam, hogy a magánszemélyek által alapított otthon sorsa megoldódott. A közigazgatási hivatal  intézkedett a normatíva további utalványozásáról, így a banktól a támogatást felvehetik. 
A régi kuratóriumi tagok - a decemberi alapítói döntést követően - megtámadták az új kuratóriumi tagok  kijelölésének jogszerűségét, az intézményvezető pedig a munkaügyi bíróságon keresetet nyújtott be a rendkívüli felmondás hatályon kívül helyezésére. A munkaügyi perben már volt tárgyalás, melyet felfüggesztettek az új kuratóriumi tagok kijelölését támadó per befejezéséig.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy a megyei gyámhivatal az intézményben észlelt működési zavarok miatt azonnal kérte az ügyészség vizsgálatát. Az otthon lakóit a helyszínen megnyugtatta, hogy a gyámhivatal mindent elkövet a  további zavartalan működtetés biztosítása  érdekében. A gyámhivatal vezetője és a megyei önkormányzat képviselője már tárgyaltak az esetleges ideiglenes ellátás megszervezése érdekében.
A gyámhivatal az Alkotmányban garantált gyermeki jogok és a szociális biztonsághoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét elhárította, ezért a vizsgálatot lezárom, az eljárást megszüntetem.

Budapest, 2001. március 19.
Gönczöl Katalin