OBH 1304/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kanyó Sándor

Az eljárás megindítása:
	Panaszosok az országgyűlési biztoshoz intézett beadványukban sérelmezték, hogy a szomszédjuk feljelentése alapján a Budapest Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatala a visszabontását rendelte el az építési engedélyben jóváhagyott tervtől jelentéktelen mértékben nagyobbra épített toldaléképületnek. Sérelmezik továbbá a társasház kertrészében engedély nélkül épített tároló lebontásának elrendelését is.
A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal [Alkotmány 2. § (1) bek.] és a tulajdonhoz való joggal [Alkotmány 13. § (1) bek.] összefüggésben nem lehetett kizárni a visszásság fennállását, ezért vizsgálatot indítottam.
Tájékoztatás céljából, rövid úton megkerestem az önkormányzat polgármesteri hivatalát.

Megállapított tényállás:
	Panaszos 1999. június 21-én a III/1283/2/1999. számú határozattal építési engedélyt kapott a Budapest, M. út 103/b. fszt. 6/A. számú, 42428/1 hrsz.-ú ingatlanra tervezett toldaléképület építésére.
	A szomszéd bejelentésére tartott helyszíni szemlén az első fokú építésügyi hatóság megállapította, hogy az építkezés során eltértek az építési engedélytől és a jóváhagyott tervtől, ezért a panaszost a III/1273/8/1999. számú határozattal a toldaléképület olyan mértékű visszabontására kötelezte, hogy annak befoglaló méretei feleljenek meg a jóváhagyott tervnek.
	A határozat elleni fellebbezést a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala elutasította a 08-77/2000., illetve azt kijavító 08-77/3/2000. számú határozatokkal.
A Budapest X. kerületi Polgármesteri Hivatal elutasította a panaszosnak a bővítmény fennmaradására és továbbépítésére benyújtott kérelmét (III/755/6/2000. számú határozat), de tudomásul vette a fürdőszoba ablak áthelyezését a toldaléképület hosszoldali falába. A III/755/8/2000. számú határozattal elutasította az első fokú építésügyi hatóság a visszabontási kötelezettség teljesítésének határozatlan idejű teljesítésére vonatkozó kérelmet is. Egyben felhívta a panaszost, hogy a visszabontási kötelezésnek 30 napon belül tegyen eleget.
Az utóbbi határozat ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi közigazgatási hivatal érdemi vizsgálat nélkül elutasította. (08/77/5/2000 számú határozat)
A kötelezettség végrehajtása érdekében az első fokú építésügyi hatóság 80.000 forint bírsággal sújtotta a panaszost. (III/755/11/2000. számú határozat)
Az első fokú határozatot a másodfokú építésügyi hatóság helybenhagyta. (08-77/6/ 200. számú határozat)
A polgármesteri hivatal a III1273/4/1999. számú határozattal a bontását rendelte a kertben építési engedély nélkül létesített tárolónak is. A határozat elleni fellebbezést a másodfokú építésügyi hatóság elutasította. (08-18149/1999. számú határozat)
A bontást elrendelő jogerős határozat végrehajtása érdekében a polgármesteri hivatal 20.000 forint összegű pénzbírsággal sújtotta a panaszost, aki a bírságot befizette, majd a tárolót elbontotta.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 
2. § (1) bekezdése szerint: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint. "A Magyar Köztársaság biztosít] a tulajdonhoz való jogot."
•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.)
52. § (1) bekezdése így fogalmaz: "Az építésügyi hatósági jogkört első fokon - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - a települési önkormányzat jegyzője látja el."
A (2) bekezdés rögzíti: "Az elvi építési, az építési, a bontási, használatbavételi és fennmaradási engedélyezési, továbbá az ezekkel összefüggő ellenőrzési és kötelezési ügyekben első fokon - kormányrendeletben meghatározott illetékességi területtel - a városi (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője jár el.
Az Étv. 38. § (1) bekezdés szerint "Építési munkát - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - csak a jogerős és végrehajtható építési engedélynek, továbbá a hozzá tartozó, jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - terveknek és egyéb okiratoknak, valamint jogszabályban meghatározott esetekben az ezek alapján készített műszaki megvalósítási terveknek megfelelően szabad végezni.
(2) A jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - tervtől csak az építésügyi hatóság újabb előzetes engedélyével szabad eltérni, kivéve, ha az eltérés önmagában nem engedélyhez kötött munka.
A 47. § (1) bekezdés: Az építésügyi hatóság elrendelheti:
b) szabálytalan építkezés esetében az építési munka megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását.
A szabálytalanul megépített építményre fennmaradási engedély akkor adható - a rendelkezésre jogosult kérelme alapján -, ha az Étv. 18.-19. §-okban és a 31. §-ban meghatározott feltételek fennállnak, vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. [Étv. 48. § (1). bek.]
Az Étv. 18. § (1) bekezdése szerint: "Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad."
A 48. § (7) bekezdés: "Ha a szabálytalanul megépített építményre, fennmaradási engedély nem adható, az építésügyi hatóság köteles elrendelni a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését, vagy ha a kötelezett a munkálatok elvégzését nem vállalja, a lebontását.

	Megállapítottam, hogy a Budapest Kőbányai Önkormányzat által 1995-ben elfogadott R-35889. számú részletes rendezési terve értelmében a vonatkozó építési területen csak bruttó 15 m2-es toldaléképület építhető. Az építésügyi hatóság által engedélyezett és jóváhagyott záradékkal ellátott terv megfelel ezen követelményeknek. Panaszos a jóváhagyott tervtől engedély nélkül eltért és közel 5,0 m2-el nagyobb épületet épített meg. Mivel a szabálytalanul megépített építmény a szabályozási tervnek nem felel meg, az építmény fennmaradásának engedélyezését törvényesen tagadták meg az építésügyi hatóságok, és törvényesen rendelték el a szabályos állapot kialakítása érdekében annak a visszabontását.
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 78. § (1) bekezdése alapján a határozat végrehajtását az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el. A (2) bekezdés szerint: "A közigazgatási szerv hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak -köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el."
A törvény 82. § (1) bek. szerint: "A végrehajtást foganatosító szerv határozza a végrehajtás módjáról is, így a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, melynek összege 100.000 forintig terjedhet."

	Megállapítottam, hogy panaszos a toldaléképület visszabontását elrendelő és a másodfokú határozattal jogerőssé váló határozatnak nem tett eleget. A jogosult kérte a határozat végrehajtását, ezért mind az első, mind a másodfokú építésügyi hatóság törvényesen járt el a végrehajtási bírság kiszabásakor, illetve az első fokú határozat elleni fellebbezés elutasításakor.
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a közigazgatási szerv az építési engedélytől és a jóváhagyott tervektől eltérően, tehát szabálytalanul megépített építmény szabályossá tétele érdekében annak átalakítását (pl.: visszabontását) rendeli el és a jogerős határozata végrehajtása érdekében - a jogosult kérelmére - pénzbírságot szab ki a kötelezettel szemben.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának eljárását szabályozó 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése szerint ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.
	A társasház kertrészében felépített tároló lebontása ügyében született jogerős határozat kézhezvételétől több mint egy év telt el, ezért a tároló bontása elrendelésének körülményeit nem vizsgálhatom, hatáskör hiányában.
Mivel a vizsgálat során az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ajánlást nem teszek.

Budapest, 2001. március 12.

Gönczöl Katalin