OBH 1246/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	A panaszos - édesapja képviseletében is - az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy vásárolt részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföldet - a kérelemben megjelölt helyen a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (FVM) Heves Megyei Földművelésügyi Hivatala (FM Hivatal) még nem adta ki.
	A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Tájékoztatás céljából megkerestem az FM Hivatalt.

Megállapított tényállás
	Panaszos és az édesapja (panaszos) összesen 56 aranykorona értékű termőföld részaránytulajdont vásárolt 2000. május 23. napján. Panaszos vásárolt részaránytulajdonát az ostorosi Mg. Tsz. 4/3445., valamint a 4/3446. számú Tsz. tulajdoni különlapjaira vétel jogcímén 2000. július 24. napján a Körzeti Földhivatal bejegyezte.
	Panaszos, már a részaránytulajdon vásárlásról készült okirat aláírásának napján - 2000. május 23-án - azzal a kéréssel fordult az FM Hivatalhoz, hogy az általa vásárolt részarány földtulajdonnak megfelelő 56 aranykorona értékű termőföldet az ostorosi 098/1. helyrajzi számú földrészletből 30,35 aranykorona értékben, az ostorosi 098/2. helyrajzi számú földrészletből 1,10 aranykorona értékben, a novaji 0204. helyrajzi számú földrészletből pedig 24,43 aranykorona értékben adja ki.
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy hivatkozott kérelmében megjelölt helyen való földkiadást az FM Hivatal nem teljesítette, s hogy az FM Hivatal a részaránytulajdonnak megfelelő aranykorona értékű termőföldet részére sorsolás útján fogja kiadni. Panaszos beadvánnyal fordult az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályához is. A főosztály panaszos részére adott írásos tájékoztatása szerint: a részaránytulajdona kiadásának helyét - a határidőben be nem adott földkiadási kérelme miatt - az FM Hivatalnak sorsolással kell megállapítani.
	Az FM Hivatal 2000. március 5-én adott tájékoztatása szerint panaszos földkiadási ügyében .... "határozat még nem készült".

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
A földkiadási eljárásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. évi II. törvény (Tv.) és az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) rendelkezései határozzák meg.
A Tv. 5. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
A (2) bekezdés rögzíti "A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét."
A (3) bekezdés úgy szól, hogy "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."
(4) bekezdés szerint  "A kérelemhez csatolni kell a szövetkezet (jogutódja, illetőleg a felszámoló) igazolását arról, hogy a részarány-földtulajdonost milyen jogcímen, hány AK értékű föld illeti meg. A kért adatokat a szövetkezet köteles a részarány-földtulajdonos rendelkezésére bocsátani. Beviteli kötelezettség alapján keletkezett részarány-földtulajdon esetén az igazolást a földhivatal adja ki, amelynek tartalmaznia kell a szövetkezet használatába adott földek település, fekvés és művelési ág szerint összesített területét, valamint ezek AK értékét. Ha a beviteli kötelezettség alapján a tulajdonos részarány-földtulajdona több településen keletkezett, az igazolást településenként részletezve kell kiállítani."
A Tv. 9. §-ának (1) bekezdése előírja "Ha a tulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kérte részarány-földtulajdonának kiadását, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg a részarány-földtulajdon fedezetéül szolgáló földrészletet. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít.
A (2) bekezdés rendelkezései szerint "A részarány-földtulajdon meghatározásával a részarány-földtulajdonosokat megillető AK érték arányában a földrészleten a Polgári Törvénykönyv szerinti közös tulajdon keletkezik."
A (3) bekezdés azt rendeli, hogy "A földkiadó bizottság a földrészlet közös tulajdonba adásáról ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot hoz."
A Tv. 9/B. §-ának (2) bekezdése úgy szól, hogy "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
A (3) bekezdés akként rendelkezik "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés előírásai szerint "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy  "A határidőben földkiadási kérelmet be nem nyújtott részarány-tulajdonos többféle jogcímen járó és különböző földalapokba tartozó részarány-földtulajdonait az FM hivatal a földkiadási eljárás során összeszámítja. Több részarány-tulajdonos írásbeli kérelme alapján a földet lehetőség szerint az általuk kért módon kell kiadni."
A (6) bekezdés rendelkezései rögzítik, hogy  "Az FM hivatal a sorsolás napját követően 15 napig cserelehetőséget biztosít az érintett részarány-tulajdonosok kérésére a határozathozatal előtt. Az FM hivatal a földkiadó határozatokat a részarány-tulajdonosok közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt megállapodásában foglaltaknak megfelelően köteles kiadni."
Az Áe. 4. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. § (1) bekezdése szerint "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés rendelkezései előírják, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 37. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."

A vizsgálat feltárta, hogy panaszos a Tv. hatályba lépése napjától (1993. I. 23.) számított 60 napon belül - 1993. III. 23. napjáig - földkiadási kérelmet nem terjesztett elő, hiszen részaránytulajdonát több mint 7 év elteltével 2000. május 23. napján szerezte. Ezért panaszos a Tv. rendelkezései szerint földkiadási kérelmet határidőben be nem nyújtott jogosultnak minősül. Így panaszos részarány földtulajdonának fedezetéül szolgáló földrészletet - a Tv. már hivatkozott 9. §-a szerint - az FM Hivatalnak nyilvános sorsolással kell megállapítania, melynek eredményéről jegyzőkönyvet kell készítenie, s ennek alapján a föld közös tulajdonba adásáról ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot kell hoznia.
	A Tv. 9/B. § (5)-(6) bekezdéseiben foglalt rendelkezések szerint azonban panaszosnak lehetősége lesz arra, hogy a sorsolást követő 15 nap elteltéig, a határozathozatal előtt, a sorsolás eredményeként neki megállapított termőföldet az érintett részaránytulajdonosokkal kötött - közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt - megállapodással elcserélje, s e megállapodás szerinti földkiadást kérje az FM Hivataltól. E lehetőségről panaszost mind az FM Hivatal, mind az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztálya helyesen tájékoztatta.
	A vizsgálat azonban azt is megállapította, hogy panaszos a részaránytulajdona helyének sorsolás útján, határozattal történő megállapítására még nem került sor annak ellenére, hogy az ügyintézési határidőt az Áe. 30 napban állapítja meg.
	A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt határidőben panaszos földkiadási kérelmét nem teljesítette, ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas földkiadási határozatot nem hozott annak ellenére, hogy az eljárás felfüggesztésére indokot nem talált, s az ügyintézési határidő meghosszabbítása iránt sem intézkedett. Az FM Hivatal az ügyintézési határidő túllépésével mulasztást követett el. A hivatal mulasztásával megsértette panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát is azáltal, hogy panaszos ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas földkiadási határozat hiányában részaránytulajdona aranykorona értékének megfelelő konkrét helyrajzi számmal rendelkező termőföldön tulajdonosi jogait nem gyakorolhatja. A hivatal mulasztásával panaszos már említett alkotmányos jogaival összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem a hivatalvezetőnél, hogy a Heves Megyei FM Hivatal az előtte folyamatban lévő földkiadási ügyben haladéktalanul hozzon ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot, és kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve - a megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, az FM Hivatal - valamint az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályának - vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. április 21.

Gönczöl Katalin