J e l e n t é s 
az OBH 1221/2001. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványában előadta, hogy szomszédja az ingatlanán átvezető árkot betemette, helyette másikat létesített, amely - véleménye szerint - nem alkalmas a víz elvezetésére, valamint egy utat is használhatatlanná tett, mivel az új árok annak szélén vezet el, nem hagyva elég helyet a nagy mezőgazdasági gépeknek. Panaszával Sárbogárd Város Önkormányzatának Műszaki Osztályához, a Fejér Megyei Földművelésügyi Hivatal Körzeti Falugazdász Irodájához, valamint a Közép-Dunántúli Vízügyi Igazgatósághoz fordult, álláspontja szerint azonban nem történt előrelépés. Sérelmezte továbbá az eljárások lassúságát.
Vizsgálatomat az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz, a tisztességes eljáráshoz, a kérelemhez való jog és a jogállamiság valamint az abból eredő jogbiztonság követelménye sérelmének gyanúja miatt indult. Vizsgálatom során tájékoztatást, valamint a vonatkozó iratok megküldését kértem Sárbogárd jegyzőjétől, valamint a Közép-Dunántúli Vízügyi Igazgatóságtól (a továbbiakban KDT VIZIG).

A megállapított tényállás
A KDT VIZIG 2001. március 19-én kelt levelében arról tájékoztatott, hogy panaszos 1999. szeptember 17-én kelt beadványában sérelmezte először, hogy a szomszéd ingatlan tulajdonosa 1997-ben megszüntette az ingatlanán átvezető 170 m hosszú vízelvezető árkot. A beadvány szerint az árok panaszos és Ny-i szomszédja között indult, majd D-i irányba folyt tovább a panaszolt ingatlanon keresztül a T-6 jelű, "hosszú" árokba. A vízügyi hatóság tájékoztatása szerint a megszüntetett árok önálló helyrajzi számmal és vízjogi engedéllyel nem rendelkezett, a panaszolt ingatlanon egy agyaggödörbe torkollott.
1999. október 15-én a KDT VIZIG munkatársai helyszíni felülvizsgálatot tartottak, amely során megállapították, hogy a panasz megalapozott, az árok alsó 150 m-es szakasza került betemetésre, amely miatt az funkcióképtelenné vált. Ezért felszólították a panaszolt ingatlan tulajdonosát, hogy 1999. november 30-ig állítsa helyre az eredeti állapotot. (A szemle időpontjával kapcsolatban megjegyezte a KDT VIZIG igazgatója, hogy annak kitűzését a III. fokú belvízvédekezés és a területi vízborítások késleltették.)
Az ingatlan tulajdonosa meghalt, három örököse 1999. november 28-án kérte a helyszíni szemle megismétlését műszeres méréssel, annak eredményeit ugyanis nem fogadták el. Erre a téli csapadék megszűnése után 2000. március 13-án került sor, amely minden érintett jelen volt. Az ekkor készült jegyzőkönyv tanúsága szerint a KDT VIZIG képviselője megállapította, hogy a vízviszonyokban jogellenes, káros beavatkozás történt az árok megszüntetésével. Az örökösök nevében az ingatlan bérlője az árok megszüntetésének tényét elismerte, a műszaki mérés megállapította, hogy az árok helyreállításával beköthető lesz a T-6 jelű, "hosszú" árokba. Az érintett ingatlanok tulajdonosai vállalták az ezzel járó többletköltségeket. 
Panaszos vitatta azt, hogy a sérelmezett árok egy agyaggödörbe torkollott, véleménye szerint az árok befogadója korábban is a "hosszú " árok volt.
Tekintettel arra, hogy az érintettek nem állapodta meg, a KDT VIZIG, mint első fokú vízügyi hatóság 2000. április 12-én kelt határozatában kötelezte az ingatlan tulajdonosait április 23-ig az eredeti állapot helyreállítására.
A határozat ellen a kötelezettek fellebbezést terjesztettek elő.
2000. május 15-én a fellebbezésre tekintettel a KDT VIZIG munkatársai ismételten helyszíni szemlét tartottak, amely során megállapították, hogy a tulajdonosok a kötelezésben előírtak helyett a telek É-i és Ny-i határával párhuzamosan a befogadó T-6 jelű árokig vízelvezető árok építettek ki. Az árok az ingatlan területének csökkenésével épült, Ny-i oldala egy bekötő út mellett halad. A KDT VIZIG képviselői megállapították, hogy a kötelezéstől eltérő módon megvalósított megoldás vízügyi szempontból elfogadható. Felhívták a tulajdonosok figyelmét arra, hogy a létesítményről fennmaradási engedélyezési dokumentációt kell elkészíteni és a vízügyi hatósághoz benyújtani. A határidőt 2000. július 31-ben állapították meg. Panaszos a megvalósított árkot elfogadta, kérte a vízügyi hatóságot, hogy fokozottan figyeljen arra, hogy az új csatorna képes-e a keletkezett csapadékvíz elvezetésére. Megállapította a jegyzőkönyv, hogy panaszos ingatlanáról annak K-i oldalán lévő árokba a csapadékvíz nem tud befolyni, mivel panaszos nem gondoskodott az ott lévő depónia elbontásáról.
A helyszíni szemlét követően 2000. május 31-én a KDT VIZIG határozatát visszavonta, az új árok fennmaradási engedélyezése iránti eljárást a hatóság hivatalból megindította az érintett szakhatóságok megkeresésével.
Panaszos problémájával a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumhoz fordult, amely a Fejér Megyei FM Hivatal Falugazdász Körzeti Irodájához tette át az ügyet. A Körzeti Iroda  ismételt helyszíni felülvizsgálatot tartott, amely során a már ismert tények kerültek újból rögzítésre, valamint az, hogy a fennmaradási engedélyezi dokumentációval kapcsolatos hiánypótlás határideje 2000. október 31-ével jár le.
A dokumentáció ismeretében panaszos azt vitatta, hogy az új árok nem a panaszolt ingatlan területének csökkenésével, hanem az árok Ny-i határánál húzódó út átmérőjének csökkenésével jött létre. Szükségessé vált ezért az árok sarokpontjainak bemérése. Ennek során megállapították, hogy az új árok a panaszolt ingatlanon épült, az út szélétől 0,50 m-re. Az út használatának korlátozását valójában a túloldalán - útügyi hatósági engedély hiányában - lehelyezett kerékvetők okozzák.
A vízügyi hatóság 2001. május 8-án kelt határozatában a fennmaradási engedély iránti eljárást felfüggesztette, tekintettel arra, hogy az új árok Ny-i oldalán lévő bekötő út tulajdonjoga nem tisztázott.
Sárbogárd Város jegyzője 2001. március 18-án kelt levelében arról tájékoztatott, hogy panaszos lassú ügyintézés miatti panaszával kapcsolatban az érintett köztisztviselőt meghallgatta, erről jegyzőkönyv készült. Az ügyintéző előadta, hogy panaszos elsősorban az 1999. július hónapban lezúduló nagy csapadék mennyiség miatt keletkezett belvíz problémájával kapcsolatban kereste meg az önkormányzatot, majd később kért segítséget a vízelvezető árok megszüntetésével kapcsolatban. Az ügyintéző avval követett el mulasztást, hogy panaszos beadványát nem tette át a hatáskörrel rendelkező hatósághoz, valamint a nem értesítette az ügyfelet. Az önkormányzatnál - tekintettel a hatásköri hiányra - eljárás nem folyt.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
(4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
20.§ (2) A vízügyi igazgatási szervezet területi szerve kérelemre engedélyezi meglévő és vízjogi engedély alapján üzemelő vízi létesítményhez történő csatlakozást, ha a vízi létesítmény az eredeti rendeltetésének, valamint a csatlakozó céljának együttesen megfelel, illetve arra alkalmassá tehető (vízhasználati szolgalmi jog).
22. § (1) Az ingatlan tulajdonosa (használója):
a) az ingatlant csak úgy hasznosíthatja, művelheti, hogy ezáltal a vizek természetes lefolyását ne akadályozza; a meder, valamint a parti és a part menti létesítmények és egyéb közcélú vízi létesítmények állapotát, üzemeltetését, fenntartását ne veszélyeztesse, továbbá a víz minőségét ne károsítsa;
28. § (1) Vízjogi engedély szükséges - jogszabályban meghatározott kivételektől eltekintve - a vízimunka elvégzéséhez, illetve vízi létesítmény megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez (létesítési engedély), továbbá annak használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, valamint minden vízhasználathoz (üzemeltetési engedély).
33. § (1) A vízügyi felügyelet keretében a hatóság
a) a vízimunkák, a vízi létesítmények megvalósításának az ellenőrzését,
b) vízi létesítmények üzemeltetésének, illetve a vízhasználatok gyakorlásának ellenőrzését,
c) a más hatóság által engedélyezett munkák és megvalósított létesítmények építésénél és üzemeltetésénél a vízügyi előírások megtartásának ellenőrzését,
d) a vízjogi engedély vagy szakhatósági hozzájárulás nélkül végzett munkák, illetőleg megvalósított létesítmények és vízhasználatok folyamatos felderítését
végzi.

72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról
(2) Vízügyi hatósági jogkörben első fokon - ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik - a vízügyi igazgatási szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerinti illetékes vízügyi igazgatóság, másodfokon az Országos Vízügyi Főigazgatóság jár el.
3. § (1) A vízimunka elvégzéséhez, vízi létesítmény megépítéséhez (átalakításához, megszüntetéséhez) szükséges vízjogi létesítési engedélyt (hatósági hozzájárulást) az építtető (tulajdonos) köteles megszerezni. A kérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mellékleteket - ideértve az engedélyezési terveket (tervdokumentációt) - kell csatolni.
21. § (1) A vízügyi hatóság a jogszabályokban foglalt rendelkezések és hatósági előírások érvényre juttatása érdekében vízügyi felügyeleti ellenőrzést végez.
(2) A vízügyi felügyelet keretében végzett ellenőrzésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai az irányadók.
25. § (1) A helyi vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos hatósági hatáskörben - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a jegyző a vízgazdálkodási és a környezetvédelmi szakhatóságok bevonásával határoz továbbá:
b) a települések belterületén a vizek természetes áramlásának, lefolyásának önkényes megváltoztatása folytán a szomszédos ingatlanok tulajdonosai között felmerült vitában - a vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó vízimunkák megvalósításától eltekintve - dönt a természetes lefolyás biztosításáról vagy az eredeti állapot helyreállításáról;

234/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet az Országos Vízügyi Főigazgatóság, valamint a vízügyi igazgatóságok feladat- és hatásköréről
4. § (1) A vízügyi igazgatóság (a továbbiakban: VIZIG) feladatait és hatáskörét e rendelet, valamint a vízgazdálkodási feladatokra, a költségvetési szervekre vonatkozó külön jogszabályok állapítják meg.
(2) A VIZIG:
b) első fokon gyakorolja - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a vízügyi hatósági (szakhatósági) jogkört;
5. § (1) A VIZIG
a) hatósági jogkörben:
aa) első fokú hatóságként jár el - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a vízügyi államigazgatási ügyekben, és gyakorolja a külön jogszabályokban meghatározott szakhatósági hatásköröket,

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
(4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy panaszos az 1997-ben megszüntetett árokszakasz miatt 1999-ben fordult bejelentéssel a vízügyi igazgatósághoz. Az első fokú hatóság a jogszabályban előírtaknak megfelelően járt el, helyszíni felülvizsgálata után kötelezte a panaszolt ingatlan tulajdonosát az árok helyreállítására. Az eljárás során született határozatot - a kötelezettek fellebbezésére tekintettel - a KDT VIZIG visszavonta. Ezt követően hivatalból megindította az új árok fennmaradási engedélyezi eljárását. 
Az első fokú vízügyi hatóság eljárása során alkotmányos jogot nem sértett.
Nem értek egyet azonban a KDT VIZIG igazgatójának azon álláspontjával, mely szerint panaszos a vízügyi hatósági eljárásban nem volt ügyfél. Panaszos jogát súlyosan sértette az az állapot, hogy ingatlana Ny-i határánál induló árok kötelezett ingatlanán húzódó alsó szakasza bármilyen okból - akár betemetéssel, akár az ingatlan tulajdonosai nyilatkozata szerint elműveléssel - használhatatlanná, a keletkezett csapadék elvezetésére alkalmatlanná vált. Az árok alsó szakaszának vízelvezetésre alkalmassá tétele 2000 március-május között valósult meg, eddig az időpontig azonban huzamos időn át megoldatlan volt panaszos ingatlanáról a vízelvezetés. Ez a helyzet igenis megalapozta panaszos ügyféli jogállását, jogát a vízügyi hatóság előtt folyamatban volt eljárás érintette.

Sárbogárd önkormányzat jegyzőjének tájékoztatásával kapcsolatban megállapítom, hogy panaszosnak az Alkotmányban biztosított  kérelemhez való joga, valamint a tisztességes eljáráshoz való joga sérült azáltal, hogy az eljáró ügyintéző panaszos kérelmét nem tette át az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban Áe.) szabályainak megfelelően a hatáskörrel rendelkező vízügyi hatósághoz. Az Áe. kommentárja  szerint, ha a közigazgatási szerv azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes eljárni, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez és erről az ügyfelet értesíti. Mivel a törvényhely nem tartalmaz konkrét határidőt az áttétel időtartamára, a gyakorlat a "haladéktalanul" törvényi előírást úgy alakította ki, hogy ez alatt három napot kell érteni. Az ügyfél egyidejű tájékoztatása az irat áttételéről azért nélkülözhetetlen, mert az ügyfélnek tájékozottnak kell lennie arról, hogy beadványával mely szerv foglalkozik, esetleg határidő mulasztás miatt hol kell sürgetnie ügyének elbírálását.
Az áttétel elmaradásából következően panaszos értesítésére sem került sor. 
A mulasztás következtében az eljárás majd egy hónap késéssel indult meg.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem Sárbogárd önkormányzatának polgármesterét, hogy fokozottan figyeljen és munkatársait figyelmét is hívja fel az államigazgatási törvény szabályainak betartására. Kérem, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. július

Lenkovics Barnabás