OBH 1210/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kanyó Sándor

Az eljárás megindítása:
	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa hivatalához benyújtott panaszában sérelmezi, hogy a Budapest Főváros XIX. ker. Polgármesteri Hivatal a lebontását rendelte el a Budapest, XIX. ker. V. G. u. 135. sz. alatti ingatlan előkertjében építési engedély nélkül felállított tároló melléképületnek és pénzbírságot szabott ki a határozat végrehajtására.
Sérelmezi továbbá, hogy a XIX. ker. Polgármesteri Hivatal az ingatlanán tartott kutyák eltávolítására is kötelezte és ez ügyben is végrehajtási pénzbírságot szabott ki.
Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett kizárni a tulajdonhoz és a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben a visszásságot, vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Alkotmány 2. §  (1) bek.
A Magyar  Köztársaság  független  demokratikus   jogállam,  mely magában foglalja a  jogbiztonság követelményét is.
•	Alkotmány 13. § (1) bek.
A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonoz  való jogot.

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló - többször módosított - 1957- évi IV. tv. (Áe.)

Megállapított tényállás:
	Budapest Főváros XIX. ker. Kispest Polgármesteri Hivatala 1999. szeptember 24-én hozott VIII-1238-2/1999. sz. határozattal kötelezte a panaszost a Budapest, XIX. ker. V. G. u. 135. sz. alatti ingatlanon építési engedély nélkül felépített előkerti tároló 30 napon belüli lebontására.
A határozat - fellebbezés hiányában - első fokon emelkedett jogerőre. A kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt előbb 15.000, majd 20.000 Ft végrehajtási bírságot szabott ki az első fokú építésügyi hatóság.
Panaszos a 20.000 Ft-ot kiszabó VIII-257-2/2000. sz. határozatot megfellebbezte. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala a fellebbezést elutasította a 2000. június 10-én hozott 08-7839/2/2000. sz. határozattal.
	Budapest Főváros XIX. ker. Kispest Polgármesteri Hivatala - közérdekű bejelentésre - a 2304-7/1999. sz., 1999. november 10-i határozattal kötelezte a panaszost, hogy a Budapest, XIX. ker. V. G. u. 135. sz. alatti ingatlanon az ebtartást 15 napon belül, de legkésőbb 1999. december 1-ig szüntesse meg.
A kötelezettség nem teljesítése miatt az első fokú közigazgatási szerv 15.000 Ft végrehajtási bírságot szabott ki.
A határozatokat panaszos nem fellebbezte meg, azok első fokon emelkedtek jogerőre.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos az előkerti tároló lebontását és az ebtartás megszüntetését elrendelő alaphatározatokat nem fellebbezte meg, annak ellenére, hogy annak lehetőségére a figyelmét felhívták a határozatokban. Ugyancsak nem élt jogorvoslati lehetőséggel az előkerti tároló lebontása, illetve az ebtartás megszüntetése céljából 15-15.000 Ft végrehajtási bírságot kiszabó határozatok ellen sem.
A rendes jogorvoslati lehetőség kimerítésének hiányában ezen közigazgatási intézkedéseket nincs hatásköröm vizsgálni, tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglaltakra.
Így nem vizsgálhatom, hogy jogszerűen rendelte-e el az előkerti tároló lebontását, illetve az ebtartás megszüntetését az első fokú hatóság.
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló - többször módosított - 1957. évi IV. törvény (Áe.) 77. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv első fokú határozata jogerős és végrehajtható, ha a határozat ellen határidőn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésükről lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja.
	Az előkerti tároló bontását elrendelő határozat ellen a panaszos nem fellebbezett, ezért a határozat első fokon jogerőre emelkedett és így végrehajthatóvá vált.
Az Áe. 78. § (1) bekezdése szerint: A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
A (2) bekezdés értelmében: A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére 15 napon belül rendeli el.
Megállapítottam, hogy az ügyben a végrehajtás feltételei megvannak, panaszos az előkerti tárolót nem bontotta le.
	Az Áe. 82. § (1) bekezdés szerint: A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így a kötelezett ellen bírságot szabhat ki, amelynek összege 100.000 Ft-ig terjedhet (Áe. 82. § (1) bek. c. pont), de a rendőrség közreműködésével is kikényszerítheti a meghatározott cselekményt (pl.: építmény bontását).
	A polgármesteri hivatal a fentiek alapján járt el, amikor a kötelezés végrehajtására pénzbírságot szabott ki, ezért intézkedése törvényes. Ugyancsak a törvényes rendelkezéseknek megfelelő a közigazgatási hivatal fellebbezést elutasító határozata is.
	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben nem okoz visszásságot a közigazgatási szerv, ha a jogerős és végrehajtható határozata végrehajtása érdekében pénzbírságot szab ki a kötelezettel szemben.
	Mivel a vizsgálat során az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ajánlást nem teszek.

Budapest, 2001. március 5.

Gönczöl Katalin