OBH 1161/4/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
 	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a bajai Tóth Kálmán utcai sorompó kiegészítő hangjelzése nagymértékben zavarja a környéken lakók nyugalmát és kifogásolja, hogy a probléma megoldása érdekében a szükséges intézkedéseket az arra illetékes hatóságok nem teszik meg.
	A panasz miatt vizsgálat indult az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló  1993. évi LIX. törvény 16. § (1)bekezdése alapján az Alkotmányban rögzített élethez és emberi méltósághoz való jog és az Alkotmányban meghatározott legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérülésének lehetősége miatt.

Megállapított tényállás
	A panaszos  és az utca lakói 1998-ban lakossági bejelentéssel fordultak a MÁV Rt  illetékes igazgatójához, illetve Baja Város Polgármesteri Hivatalához is. A Polgármesteri Hivatal kezdeményezésére a Bács-Kiskun Megyei Közlekedési Felügyelet helyszíni szemlét tartott és megállapította, hogy a kiegészítő csengőmű helyett fénykiegészítő készülék elhelyezése lenne célszerű. A MÁV Rt. azt nyilatkozta, hogy a fénykiegészítő készülék kiépítését akkor vállalja, ha a helyi polgármesteri hivatal a költségek 50%-át megfizeti. A bajai jegyző felkérésére az Alsó-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség helyszíni ellenőrzést tartott és zajmérést végzett. A mérések jelentős zajterhelési határérték túllépést mutattak, de ennek ellenére hatósági intézkedést nem tudtak kezdeményezni, mivel a zajforrás a mérési szabványban előírt időtartamig (10 perc) való működtetése megoldhatatlan a sorompó és a csengetőmű egybeépítettsége miatt. A panaszosok kérésére a Bács-Kiskun megyei ÁNTSZ is végeztetett méréseket, amelyek szintén jelentős határérték túllépéseket állapított meg. A jegyző ezt követően további eljárásához a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium Vasúti Főosztályától kért állásfoglalást. A megkeresett főhatóság válaszában arra mutatott rá, hogy kérdéses vasúti átjárót érintő biztosítási mód (a sorompó kiegészítő hangjelzés használata) megfelel az FMSZ előírásainak, bár nem vitatottan korszerűtlen. Új berendezésként már nem telepíthető, de a még működő ilyen szerkezetek üzemeltetése nincs korlátozva. Az FMSZ értelmében  szerint a vasúti átjáró biztosítási módjának megváltoztatási költsége azt terheli, aki azt kezdeményezi. Baja Város képviselő-testülete Városüzemeltetési és Környezetvédelmi Bizottsága a 2/1998. (XI.18.) VKB határozatában elviekben támogatta a panaszosok kérelmét és felkérték a MÁV Rt-t a fénykiegészítő készülék kiépítésére. A rendelkezésre álló iratok közt megtalálható a MÁV Rt-nek írt jegyzői levélből kiderül, hogy a VKB nem támogatja a probléma közös beruházásból való megoldását, az ahhoz szükséges önkormányzati költségvetési fedezet hiányában és arra is hivatkozott, hogy a vasúti átjáró területe és az azt biztosító fény-és hangjelző készülék a MÁV Rt tulajdona.

Érintett alkotmányos jogok: 
1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) bekezdésében rögzített élethez és emberi méltósághoz való jog 
70/D. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog, melyet a Magyar Köztársaság többek között az épített és a természetes környezet védelmével valósít meg. 

Kapcsolódó jogszabályok: 
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

1995. évi LIII. törvény  a környezet védelmének általános szabályairól 
29. § (1) bekezdése szerint a környezetveszélyeztetéssel járó technológiák alkalmazásakor a környezetveszélyeztetés csökkentése érdekében a veszélyforrás jellegéhez igazodó védőterületet, illetőleg védotávolságot kell kijelölni. 
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energia-kibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak. 
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani: 
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését; 
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását; 

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
6. § (1) Zajt előidéző 
a) üzemi létesítmény létesítése, üzembe helyezése, illetőleg meglévő üzemi létesítmény felújítása, bővítése és korszerűsítése esetén az építtető, 
b) jelentős építési munka esetén a munka megkezdése előtt a kivitelező 
köteles a környezetvédelmi hatóságtól zajkibocsátási határérték megállapítását kérni és annak megtartásáról gondoskodni. 
10. § (1) Út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítésének, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújításának, korszerűsítésének tervezésekor - a zaj- és rezgésterhelési határértékek érvényesítése érdekében - zaj- és rezgésvédelmi munkarészt is kell készíteni, amelyben a hosszú távra tervezett forgalmat kell figyelembe venni. 
(3) A zaj- és rezgésvédelmi követelmények teljesítése érdekében út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítése, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújítása, korszerűsítése során a környezetvédelmi hatóság zaj-, illetőleg rezgéscsökkentő létesítmények, berendezések alkalmazását írhatja elő. 
15. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az első fokú közegészségügyi hatóság (a továbbiakban: közegészségügyi hatóság) véleményének figyelembevételével - elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat. 
19. § (1) Nagymértékű és a zajterhelési határérték alá nem csökkenthető zajkibocsátást eredményező létesítmény (pl. repülőtér) környékén a lakosság és a környezet zaj elleni védelme érdekében zajgátló védőterület jelölhető ki. A védőterületen belül a zaj erőssége szerinti fokozatoknak megfelelően zajgátló övezeteket kell kijelölni. 
(2) A zajgátló védőterületet a (4) bekezdésben foglalt kivétellel rendezési tervben kell kijelölni, ennek hiányában azt az építésügyi hatóság jelöli ki. 
(3) A zajgátló védőterület kijelölése során be kell szerezni a közegészségügyi és környezetvédelmi hatóság véleményét. 

1993. évi XCV. törvény a vasútról 
9. § (4) A vasúti közlekedés biztonságára vonatkozó további alapvető szabályokat - rendeletben - a miniszter; a részletes belső szabályzatot a hatóság jóváhagyásával - a rendelet alapján - az üzemben tartó állapítja meg. 

20/1984. KM rendelet- tel kiadott Fogalomszabályozási Műszaki Szabályzat (a továbbiakban: FMSZ)
2.§ (12) bekezdés Azokban az esetekben, amikor
a) új vasúti pálya vagy új út építése miatt új vasúti átjáró létesül,
b) a vasúti átjárót - a vasúti pálya vagy az út nyomvonalának módosítása miatt - áthelyezik,
c) a vasúti átjárót érintően a vasúti pályát, illetőleg az utat korszerűsítik (átépítik),
d) a vasúti átjáró biztosítási módját megváltoztatják,
a költségek az építtetőt (áthelyezést, korszerűsítést, átépítést, megváltoztatást kérelmezőt) terhelik.
26.16. pont: A távolból kezelt teljes  sorompót minden esetben ki kell egészíteni a sorompó lezárásának a megkezdését, valamint záródást és zárva tartását (a teljes felnyitásig) két egymás mellett lévő, felváltva villogó piros fénnyel jelző berendezéssel, ennek hiányában a sorompó lezárásának a megkezdését és záródását hangjelzéssel jelző berendezéssel.

1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (a továbbiakban KRESZ)
39. § (1) A vasúti átjárót megközelíteni csak fokozott óvatossággal szabad. A közúti jármű vezetője köteles a jármű sebességét a vasúti átjáró előtt elhelyezett - 90., 91., 92. vagy 95. ábra szerint - veszélyt jelző táblánál lakott területen legfeljebb 30 km/órára, lakott területen kívül legfeljebb 40 km/órára csökkenteni, és a vasúti átjáróig ezzel a csökkentett sebességgel kell haladni. 
(2) A vasúti átjárón csak folyamatosan - megállás nélkül - legalább 5 km/óra átlagsebességgel szabad áthaladni. 
(3) A vasúti átjáró előtt a 98., 99., 99/a. vagy 99/b. ábra szerinti jelzésnél, vagy a megállás helyét jelző útburkolati jel előtt meg kell állni, ha 
a) bármely irányból vasúti jármű közeledik, 
b) a teljes sorompó vagy a félsorompó sorompó rúdja nem teljesen nyitott helyzetben áll vagy mozog,
c) a teljes sorompót kiegészítő fényjelző berendezés, illetőleg a fénysorompó vagy félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó piros jelzést ad, 
d) a teljes sorompót kiegészítő berendezés hangjelzést ad, 
e) fénysorompó vagy félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó fehér jelzést nem ad, 
f) vasúti jelző "Megállj" jelzést ad, 
g) a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra nincs lehetőség, 
h) ott "Állj! Elsőbbségadás kötelező" jelzőtábla van. 
(4) Biztosítatlan vasúti átjáróra járművel csak abban az esetben szabad ráhajtani, ha a vezetője meggyőződött arról, hogy az átjáró felé vasúti jármű egyik irányból sem közeledik, és a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra lehetőség van. 
(5) Biztosított vasúti átjáróra járművel csak abban az esetben szabad ráhajtani, ha 
a) a teljes sorompó mindként sorompó rúdja nyitott véghelyzetben áll, és esetleges fényjelző és/vagy hangjelző berendezése jelzést nem ad, 
b) a fénysorompó vagy a félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó fehér fényjelzést ad, 
c) a vasúti jelzőőr "Megállj" jelzést nem ad, 
d) a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra lehetőség van. 

28/1994. (X. 28.) KHVM rendelet az Országos Vasúti Szabályzat kiadásáról (a továbbiakban: OVSZ)
1.1. Az Országos Vasúti Szabályzat I. kötete (továbbiakban OVSZ I.)
- meghatározza a vasúti létesítmények, építmények, berendezések (továbbiakban együtt: vasúti építmények), eszközök és járművek tervezése, létesítése, korszerűsítése, (átalakítása), illetve beszerzése, megszüntetése (elbontása), valamint használata során betartandó műszaki és üzemeltetési követelményeket;
- alapul szolgál a vasutakra vonatkozó szabványok, irányelvek, vállalati utasítások kidolgozásához.
A vasút keresztezése és megközelítése: E fejezet a vasút és a különböző nyomvonalas létesítmények keresztezésére és megközelítésére vonatkozó általános előírásokat tartalmazza.
4.1. Általános műszaki előírások
Vasúti pálya keresztezésekor vagy védőtávolságon belül történő megközelítésekor minden esetben meg kell szerezni a vasút engedélyesének vagy kezelőjének hozzájárulását. A hozzájárulás kérése a műszaki tervek bemutatásával történik.
Nyomvonal jellegű építmény vasutat csak úgy közelíthet meg, illetve úgy keresztezhet, hogy a biztonságos vasúti közlekedést ne zavarja.
A vasúti átjáró és a csatlakozó úttest hasznos szélessége - a vágánytengelytől 21-21 m távolságig - legalább 6,00 m széles legyen, de nem lehet keskenyebb, mint a csatlakozó útszakasz.
A kereszteződést és az utat, a szélső vágány tengelyétől legalább 12-12 m távolságig szilárd burkolattal kell ellátni.
A fejezet a vasúti jelző- és biztosító-berendezések, vasúti jelzések, jelzők, jelzőeszközök, figyelmeztető jelek alkalmazásával kapcsolatos előírásokat tartalmazza.
5.1. Vasúti jelzések, jelzők, jelzőeszközök, figyelmeztető jelek
5.1.1 Vasúti jelzések általános előírásai
A vasúti közlekedés forgalmi-üzemi folyamatának szabályozásában, végrehajtásában jelzéseket, figyelmeztetéseket kell alkalmazni.
A jelzéseknek, figyelmeztetéseknek egyszerűeknek, könnyen kiértékelhetőknek, félreérthetetleneknek, a jelzések által kifejezett utasításoknak és figyelmeztetéseknek a szükséges távolságból egyértelműen láthatóknak, végrehajthatóknak, illetőleg tudomásul vehetőknek kell lenniük. A jelzések láthatóságát esetleg zavaró, nem a vasút üzemeltetője által telepített világító berendezések eltávolítását vagy módosítását kérheti annak üzemeltetőjétől a vasút üzemeltetője.
5.2.2. Jelző- és biztosító-berendezések jellemzői
A vasúti jelző- és biztosító-berendezések telepítéséhez szükséges pályafeltételeket a 2., a távközlési feltételeket a 6., a villamos felső vezetékkel és földelési létesítményekkel kapcsolatos feltételeket a 7., a járművekkel kapcsolatos követelményeket a 9. fejezet tartalmazza.
A vasúti jelző- és biztosító-berendezéseknek az egyes berendezések (állomási, vonali) fogalmában meghatározott feltételekkel együtt a jelzők és a berendezések különböző sebességű vonalakon való alkalmazásánál előírtakat, valamint a berendezéstől függő további feltételeket kell megvalósítaniuk.
A biztosító-berendezéseknek valamennyi feltételt a biztonságtechnikai követelményeknek megfelelő függéskapcsolattal (szerkezeti függéssel) kell megvalósítaniuk.
5.2.2.3. A közút-vasút szintbeni kereszteződését (útátjáró) biztosító berendezések
A vasúti átjárók biztosítására a következő berendezések alkalmazhatók:
- vonat által vezérelt fénysorompó félsorompóval kiegészítve,
- vasúti jelzővel függésben lévő fénysorompó félsorompóval kiegészítve,
- vonat által vezérelt fénysorompó,
- vasúti jelzővel függésben lévő fénysorompó,
- vasúti jelzővel függésben lévő, helyből kezelt teljes sorompó,
- vasúti jelzővel függésben nem lévő, helyből kezelt teljes sorompó (újként nem létesíthető),
- vasúti jelzővel függésben lévő, távolból kezelt teljes sorompó (újként nem létesíthető),
- vasúti jelzővel függésben nem lévő, távolból kezelt teljes sorompó (újként nem létesíthető),
- vasúti jelzővel függésben lévő felhívásos sorompó,
- vasúti jelzővel függésben nem lévő felhívásos sorompó (60 km/h-nál nagyobb pályasebesség esetén és újként nem létesíthető).

A vizsgálat megállapításai: 
	Eljárásom során megkerestem mind a Közlekedési és Vízügyi Minisztériumot, mind a jegyzőt, milyen intézkedést terveznek a panasz megoldása érdekében. A minisztérium a jegyzőnek küldött állásfoglalását fenntartotta, és megerősítette, hogy az út kezelőjének kell kezdeményeznie a biztosítási mód megváltoztatását és az ezzel járó költségeket is neki kell viselnie. Természetesen a MÁV vállalhat bizonyos mértékű költségviselést, de a megoldás alapvetően az önkormányzat feladata. A polgármesteri hivatal képviselője arról tájékoztatott, hogy a kérdéses, a vasúti átjárót keresztező út önkormányzati tulajdonban van, azonban anyagi fedezet hiányában nem tudja az önkormányzat a szükséges fénykijelző készülék kiépítését vállalni, annak ellenére, hogy a környék lakói panaszának jogosságát nem vitatják.
	Más, vonatkürt használata miatt benyújtott panasz vizsgálat során (OBH 361/1996. sz.) a Közlekedési Főfelügyelet Vasúti Felügyelet Osztályvezetője által adott állásfoglalás szerint az utak keresztezésénél a KRESZ egyértelműen meghatározza az elsőbbség kérdését. Ugyanez az út-vasút keresztezésnél nincs szabályozva, mert az útátjárók jelzése a veszélyes helyek figyelmeztetésére szolgál. Javasolta a KRESZ szabályainak megváltoztatását úgy, hogy a közúton közlekedő köteles elsőbbséget adni a vasútnak. Ezt "Állj! Elsőbbségadás kötelező!" jelzőtáblával lehetne megoldani.
	A panasz kapcsán két alkotmányos jog sérelme merült fel. A  vasúti kereszteződéseknél és átkelőknél alkalmazott jelzés fontos szerepet tölt be a közlekedés biztonságának biztosítása és a bal-esetmegelőzés terén, így lényegesen érinti az állampolgárok élethez és emberi méltósághoz való jogát, míg a panaszosok legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga sérülhet az erős hangjelzés miatt.
	Az élethez és az emberi méltósághoz való jog - mint azt az Alkotmánybíróság is megállapította - az egyéb alapjogok forrásául és feltételéül szolgáló, veleszületett, sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapjog, melynek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
	Az Alkotmányban meghatározott jogok - ide értve a nem alkotmányos alapjogként megfogalmazott alkotmányos elveket és tilalmakat - és kötelezettségek értelemszerűen egymásra tekintettel és egymást korlátozva érvényesülnek. Az alapvető jog korlátozása esetén vizsgálni kell, hogy az érintett alapvető jog gyakorlása egyáltalán korlátozható-e és ha igen, milyen mértékben.
	A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja. Az élethez és emberi méltósághoz való jog ilyen alapvető jog. Ezzel szemben a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog bizonyos esetekben, valamely alapjog érvényesülése érdekében korlátozható.
	A vasútátkelőhelyek állandó és potenciális veszélyforrást jelentenek, amely megkíván bizonyos korlátozásokat. Ennek a korlátozásnak elkerülhetetlennek és arányosnak kell lennie az elérni kívánt céllal. Ez a követelmény - annak ellenére teljesül, hogy  a sorompó kiegészítő hangjelzésének erőssége meghaladja  a jogszabályi előírásokban meghatározott zajszintet. Jelen esetben ugyanis a rendelkezésre álló szakhatóságok által végzett mérések azt mutatják, hogy a hangerő, bár nem folyamatosan, de meghaladja a megengedettet.
	Fentiek alapján a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg.
 	Természetesen mind a MÁV Rt-nek, mind a bajai önkormányzatnak azon kell lennie, hogy minél előbb kiépüljön a fénykijelző készülék. Ennek költségeit közösen is vállalhatják, a MÁV Rt a vasút-korszerűsítési programjának megállapításakor, míg az önkormányzat a tárgyévre szóló költségvetése tárgyalásakor. Az  Ötv. az önkormányzati alapjogok között kiemelt helyen rögzíti, hogy az önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el. Ez az önállóság dominál a közszolgáltatási feladatkör ellátása során is. A törvény általános szabályként fogalmazza meg, hogy minden települési önkormányzat saját maga határozza meg -  meghatározott rendelkezések kivételével -, hogy az Ötv. 8. § (1) bekezdésében meghatározott feladatok közül melyeket lát el, azokat milyen eszközökkel, milyen mértékben és hogyan oldja meg. A mérlegelés során fontos szempont az, hogy a döntés a lakosság igényeire figyelemmel történjen, az önkormányzat anyagi lehetőségeire tekintettel jöjjön létre. Azt, hogy az önkormányzat mely feladatok ellátását vállalja, befolyásolja egyebek mellett a helyi társadalom szerkezete, a népesség összetétele, a település adottságai, fejlettsége. Mindezek korlátok közé szorítják az önkormányzat feladat-választási szabadságát.

Budapest, 2002. április 8.

Lenkovics Barnabás