OBH 1104/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos házaspár (továbbiakban: panaszosok) az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában Szob Város Polgármesteri Hivatalának kártérítési ügyükkel kapcsolatos ügykezelését, továbbá gépjárműadójukkal és szomszédjuk állattartásával összefüggő eljárását sérelmezte.
	OBH 2891/2001. számon korábban külön vizsgálatot folytattam a gépjárműadóval kapcsolatos panaszról, ezért ebben a jelentésben csak a másik két panasz vizsgálatával foglalkozom.

A megállapított tényállás
	1. 2000-ben a vasúti pálya és a hozzá tartozó vasúti híd felújításakor több ingatlanban és gépjárműben kár keletkezett. 2000. június 5-én a város polgármestere tájékoztatta a panaszosokat a kollektív jogi képviselet lehetőségéről. A gépkocsijukban keletkezett 124 000 Ft összegű kár megtérítése iránt a panaszosok - a település önkormányzata útján - a kivitelezést végző MÁV Rt-hez fordultak. A beadvány szerint a 2000. május 3-án a MÁV Rt. Vezérigazgatóságának címzett levelet a Polgármesteri Hivatal - ellentétben a többi károsult igényével - nem továbbította.
	2. 2000. augusztus 21-én a panaszosok előadták kifogásukat szomszédjuk állattartása miatt. Sérelmezték, hogy a nyári melegben az állatok szaga és a trágya bűze beáramlik a lakásokba, a környéken elszaporodtak a legyek, az állatok futtatásakor por keletkezik, továbbá a szomszéd a lovak trágyáját sem hordja el kellő gyakorisággal. A jegyzőkönyvet a panaszosokon kívül több környékbeli lakos is aláírta.
	2000. szeptember 25-én a polgármesteri hivatal szabálysértési hatósága eljárását a kerületi főállatorvos helyszíni szemléjének megtartásáig felfüggesztette azzal az indokkal, hogy az eljárás lefolytatásához szükséges a kerületi főállatorvos szakvéleménye.
	2001. január 12-én a polgármester kötelezte a szomszédokat, hogy az állattartást 15 napon belül szüntessék meg. A határozat indokolásában szerepel az állattartó 2000. augusztus 30-án tett nyilatkozata, hogy nem tart lovat. A Z. L. u. 6. illetve 8. szám alatti ingatlanon még aznap megtartott helyszíni szemlén a Polgármesteri Hivatal képviselői 5 db lovat találtak. A határozat hivatkozik az állattartásról szóló önkormányzati rendeletre, amely alapján állattartás az ingatlanon nem folytatható.
	Az állattartók fellebbezésükben előadták, hogy mintegy 13 éve folyamatosan tartanak lovakat, a vendéglátó egység 1989-óta üzemel, ezért a 24/2000. (XI.28.) számú önkormányzati rendelet erre az esetre nem alkalmazható. A fellebbezést a képviselő-testület 25/2001. (I.31.) számú határozatával elutasította. A határozatot 2001. február 23-án kézbesítették, annak felülvizsgálatát nem kérték.
	A panaszosok 2001. május 2-án bejelentették, hogy a szomszédok az állattartást nem szüntették meg, az állatok büdösek, mert nem hordják el alóluk a trágyát.
	Szob Város Jegyzője 2001. május 3-án felszólította az állattartókat, hogy az állatokat 24 órán belül szállítsák el. A 2001. május 15-én tartott helyszíni szemlén a polgármesteri hivatal műszaki csoportjának képviselői az ingatlanokon 4 db lovat találtak.
	A jegyző 2001. május 22-én az állattartókat állattartási szabálysértés elkövetése miatt 30 000 Ft. pénzbírsággal sújtotta.
	Szob Város jegyzője rövid úton arról tájékoztatott, hogy az állattartók a bírságot kiszabó határozat ellen kifogást terjesztett elő, az eljárás a Vác Városi Bíróságon jelenleg folyamatban van.

Az ügy jogszabályi háttere

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el.
(3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
324. § (1) A követelések öt év alatt elévülnek, ha jogszabály másként nem rendelkezik.

•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.

•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény
1. § (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.
16. § (2) Az önkormányzati rendelet harmincezer forintban állapíthatja meg a pénzbírság legmagasabb összegét.
17. § (1) A pénzbírságot meg nem fizetés esetén - ha a közigazgatási végrehajtás általános szabályai szerint, illetőleg adók módjára nem hajtható be - közérdekű munkára, illetőleg elzárásra kell átváltoztatni.
67. § (1) A szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az eljárást felfüggeszti,
a) ha az ügy érdemi elbírálása olyan kérdés előzetes eldöntésétől függ, amelyben a döntés más szerv hatáskörébe tartozik;
b) ha az ismert eljárás alá vont személy távolléte az ügy érdemi elbírálását nem teszi lehetővé.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg.
(4) Az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
87. § (1) Amennyiben az eljárás adatai elegendő alapot szolgáltatnak az eljárás alá vont személy felelősségének megállapítására, a szabálysértési hatóság pénzbírságot szabhat ki, figyelmeztetést, járművezetéstől eltiltást, kiutasítást, illetőleg elkobzást alkalmazhat, valamint kártérítést és eljárási költséget állapíthat meg.

•	Az állattartás szabályairól szóló 2/2000. (II.29.) számú Önk. rendelet
3. § (2) A község területén lévő köz-, gyermek-, és egészségügyi intézmények, kereskedelmi és vendéglátó létesítmények telekingatlanán az állattartás tilos.
(6) A község közigazgatási területén állatok a 2. számú mellékletben meghatározott védőtávolságok, valamint az állategészségügyi, közegészségügyi, építésügyi és környezetvédelmi jogszabályok betartásával és a lakosság nyugalmának zavarása nélkül (zaj, bűz) tarthatók.
12. § (1) Aki a rendeletben foglalt rendelkezéseket megszegi - amennyiben a cselekmény nem esik súlyosabb megítélés alá - az szabálysértést követ el és 30 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható.

•	Az állattartás szabályairól szóló 9/2001. (III.20.) számú Önk. rendelet
1. (3) Az állattartás szabályozásával kapcsolatos ügyekben a polgármester jár el.
3. § (2) A Város belterületén lévő köz-, gyermek-, és egészségügyi intézmények, kereskedelmi és vendéglátó létesítmények azonos helyrajziszámú telekingatlanán a nagy haszonállattartás tilos.
(4) A Város közigazgatási területén állatok az 1. számú mellékletben meghatározott védőtávolságok, valamint az állategészségügyi, közegészségügyi, építésügyi és környezetvédelmi jogszabályok betartásával tarthatók.
4. § (1) Háziállatokat tartani a Város belterületén az építésügyi előírásokon túlmenően csak úgy lehet, hogy azok az állattartás területével közvetlenül szomszédos ingatlanok tulajdonosait ne zavarják, (bűz, légy, szúnyog) egyéb módon ne veszélyeztessék és tartásuk kellemetlenséget, egészségügyi gondot ne jelentsen.
Minden állattartó köteles gondoskodni arról, hogy az állattartás következtében a közvetlen szomszédok jogai sérelmet ne szenvedjenek, az állatok tartása a szomszédok nyugalmát ne zavarja.
A fentiek alapján az állattartást meg kell tiltani, amennyiben az állattartás helyével közvetlenül szomszédos területen élők nyugalmát az állattartás bizonyítottan zavarja, illetve természetes életvitelét lehetetlenné teszi.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	1. Az elévülési időre figyelemmel a panaszosok kártérítési igényük továbbításának elhúzódása miatt sérelmet nem szenvedtek.
	2. Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Szob Város közigazgatási területén az állattartást jelenleg a 9/2001. (III.20.) számú rendelet szabályozza. Ezt megelőzően a 2/2000. (II.29.) számú és a 24/2000. (XI.28.) számú önkormányzati rendelet tartalmazta az állattartás helyi szabályit.
	A szobi önkormányzat képviselő-testülete a 2/2000. (II.29.) sz. rendeletében megtiltotta az állattartást a község területén lévő köz-, gyermek-, és egészségügyi intézmények, kereskedelmi és vendéglátó létesítmények telekingatlanán. Az iratokból megállapítható, hogy a Z. L. u. 6. szám alatt "Popeye" elnevezésű vendéglátó egység üzemel. A rendelet általános előírásként határozza meg, hogy állattartás a lakosság nyugalmának zavarása nélkül folytatható. A jelenleg hatályos szabályozás lényegében megismétli ezeket a rendelkezéseket azzal a módosítással, hogy a tilalmat a nagy haszonállatokra (ló, szamár, öszvér, szarvasmarha, bivaly) korlátozza.
	A terhek viselésének kötelezettsége éppúgy a tulajdonjog tartalmát alkotja, mint a tulajdonost megillető jogosultságok rendszere. A dolog természetéből adódó terhek (karbantartási, felújítási, üzemeltetési költségek) és a közterhek (adók, illetékek stb.) mellett a dologgal járó terhek külön csoportját alkotják a tulajdonjog részjogosítványainak korlátozásai. Ezek valamely egyébként kizárható magatartás (pl. átjárás) tűrésének kötelezettségében vagy egy, a tulajdonos által egyébként tanúsítható magatartástól (pl. zajkeltés) való tartózkodásban nyilvánulhatnak meg.
	A szomszédjog általános szabályát a Ptk. 100. §-a határozza meg: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
	A sérelmet szenvedett szomszéd követelheti az ilyen cselekmény abbahagyását, ha pedig tartani lehet ismétléstől, a jövőre való eltiltást, továbbá az ilyen cselekményből eredő esetleges kárának megtérítését is. A szomszédjog általános szabálya felhasználható a környezetszennyező magatartásokkal szembeni védekezésre is.
	A szomszédjog általános szabályával (másik gyakran használt elnevezéssel: a szükségtelen zavarás általános tilalmával) kapcsolatban nehéz feladat hárul a bírói gyakorlatra. Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölnie a szükségszerű és a szükségtelen zavarás közötti határvonalat. Amilyen mértékben szükségszerűnek minősíti a bíróság a zavarást, olyan mértékben tűrési kötelezettséget ró a szomszédra. Amilyen mértékben viszont szükségtelennek minősíti, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát.
	Az ügyben a szabálysértési eljárás 2000. szeptember 25-én történt felfüggesztését követően 2001. január 12-én született meg az első érdemi határozat. Ebben a polgármester kötelezte az állattartót, hogy az állattartást 15 napon belül szüntesse meg. 2001. május 22-én állattartási szabálysértés miatt a hatóság pénzbírságot szabott ki. A szabálysértési eljárást felfüggesztő határozatban helytelenül szerepel a felfüggesztés jogszabályi alapja: a felfüggesztésre nem a hivatkozott, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 37. § (1) bekezdése, hanem a 2000. március 1-től hatályos, a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 67. § (1) bekezdésének a) pontja alapján volt mód.
	A panaszosok az állattartás zavaró körülményeit 2000. augusztus 21-én jelentették be a polgármesteri hivatalban. Megállapítható, hogy az állattartás miatt kétirányú eljárás folyt: 2000. augusztus 21-én a panaszosok feljelentése alapján szabálysértési eljárás indult, amelynek eredménye (lezárása) a 2001. május 22-én hozott bírságoló határozat; emellett a polgármester az állattartást külön határozatban megtiltotta.
	A szabálysértési hatóság az állattartót a kiszabható legmagasabb összegű, 30 000 Ft-os pénzbírsággal sújtotta. A hatóság a szabálysértési bírság összegét az ügy összes körülményei alapján határozza meg, abban figyelembe veszi az elkövető jövedelmét, szociális helyzetét, az elkövetés gyakoriságát, illetve annak várható visszatartó hatását azaz, hogy mennyire ösztönzi a kötelezettet. Az állattartó a jogerős, az állattartás megszüntetésére kötelező határozatnak nem tett eleget, a lovak elszállításáról nem gondoskodott, a hatósággal való együttműködésre készséget nem mutatott, ezért a maximális összegű bírság kiszabásával egyetértek. Az állattartás megszüntetésére ösztönözheti a szomszédot, hogy a szabálysértési törvény lehetővé teszi meg nem fizetés esetén a pénzbírság átváltoztatását elzárásra.
	Összességében megállapítottam, hogy az állattartást sérelmező panasz ügyében Szob Város Polgármestere, illetve a Polgármesteri Hivatal szabálysértési hatósága eljárt, a lehetséges intézkedéseket megtette. Abban, hogy a sérelmezett állapot jelenleg is fennáll, közrejátszik, hogy az állattartó kihasználja a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. Kétségtelen ugyanakkor az is, hogy a szabálysértési eljárásban az állattartó felelősségének megállapítása csak 2001. május 22-én történt meg, ezért felhívom Szob Város Polgármesteri Hivatala Jegyzőjének figyelmét a szabálysértési törvényben meghatározott ügyintézési határidő betartásának fontosságára. Felkérem továbbá Szob Város Polgármesterét és Jegyzőjét arra is, hogy a konkrét ügyben a helyi állattartási rendelet előírásainak érvényre juttatása érdekében tegyenek meg minden lehetséges intézkedést.
	A bírói gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is. A szomszédjogok védelme mellett ezáltal a birtokvédelem (Ptk. 188. § - 192. §) is a környezetvédelem egyik jogi eszközévé válhatott.
	A Ptk 115. § (3) bekezdése alapján a tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését. A tulajdonost tulajdonjoga alapján a dolog háborítatlan birtoklása, használata, hasznainak szedése illeti meg. Ha a tulajdonost nem fosztották ugyan meg a dolog birtoklásától, a tulajdonjog gyakorlását nem tették teljes mértékben lehetetlenné, de valaki a tulajdonost a birtoklásban megzavarta, akadályozza, korlátozza valamely jogosultság gyakorlását, a tulajdonos követelheti a háborítás megszüntetését. Ezt a per-fajtát a tulajdonjog háborítatlanságát védő pernek is szokás nevezni.
A tulajdonjog háborítatlanságát védő per tartalmában csak negatívumra irányulhat. Háborítás esetében a tulajdonos azt követelheti, hogy a háborító ezt a magatartását hagyja abba, követelheti továbbá, hogy a bíróság a jövőre nézve tiltsa el őt a háborítás ismétlésétől.
	A panaszosok a Ptk. birtokvédelmet szabályozó rendelkezései alapján kérhetik a bíróságtól a zavarás megszüntetését, vagy tulajdonjog háborítatlanságát védő pert is indíthatnak.

Budapest, 2001. szeptember 10.

Lenkovics Barnabás