OBH 1095/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában a társtulajdonában lévő  ingatlanon folytatott ipari tevékenységgel (anyagmozgató gépek gyártásával) kapcsolatos, a XV. kerületi jegyző elhúzódó eljárását és intézkedési kötelezettségének elmulasztását sérelmezte.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Eljárásom során  tájékoztatást kértem a XV. kerületi jegyzőtől, valamint megkértem az előzményi iratokat.

Érintett alkotmányos jogok:
Alkotmány 13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
Alkotmány 57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
Alkotmány 70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
Alkotmány 2. § (1) bekezdés A Magyar köztársa  független, demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV. törvény   Az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
80/1999. (VI.11.) Kormányrendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési eljárásról (továbbiakban: Korm.rendelet)
85/1997. (V.28.) Kormányrendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/1982. (X.12.) IpM rendelet hatályon kívül helyezéséről (továbbiakban: IpM. rendelet)
47/1998. (X.15.) Főv.Kgy. számú rendelet a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzatról (továbbiakban BVSZK)

Megállapított tényállás:
	A panaszos osztatlan közös tulajdonában álló ingatlan 8/10-ed részén, amely a kerületi önkormányzaté, bérbeadás utján a lakóház melletti műhelyben felvonó javító és karbantartó üzem működik. A panaszosoknak az erős zaj miatt benyújtott birtokvédelmi kérelmüket a jegyző arra való hivatkozással utasította el, hogy a kialakult állapot több mint egy éve fenn áll. A panaszosok miután ingatlanuk az   L2/A övezetben van, amelyben önálló ipari épületet létesíteni és meglévő épület használati módját ilyen célra megváltoztatni nem lehet, a Fővárosi ÁNTSZ-től kért segítséget. A megkeresett szerv helyszíni szemle alapján megállapította, hogy "közegészségügyi szempontból kifogásolható a zajosnak minősülő gépekkel dolgozó üzem közvetlen közelsége a lakóházhoz." Az ÁNTSZ intézkedést kért a jegyzőtől. A panaszosok szintén intézkedést kértek a jegyzőtől. A jegyző arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy a jelzett telephelyre és tevékenységre telepengedély nem adható ki. Ugyanakkor kötelezte a műhely üzemeltetőit környezetvédelmi szakhatósági hozzájárulás benyújtására. A vállalkozók jogi képviselője, miután értesült arról, hogy az ingatlanra telepengedély nem adható ki, csere helyiség biztosítására nyújtott be igényt. Csere helyiség biztosítására nem került sor, miután az önkormányzat nem rendelkezik hasonló alapterületű olyan helyiséggel, ahol a tevékenység végezhető lenne. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy az ügyben hathatós intézkedés 2000. szeptembere óta nem történt, ezért személyi felelősségre vonást kezdeményezett a hivatalán belül. A panaszolt tevékenységet folytató vállalkozók időközben engedély nélküli építkezést folytattak, amely építési ügyben bírói eljárás van folyamatban.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratokból kitűnik, hogy a felvonószerelő műhelyben 1992. óta folytatják a kifogásolt tevékenységet. A 2000. májusában tartott  ellenőrzés során az üzemeltető semmilyen szakhatósági szakvéleményt nem tudott felmutatni, telepengedéllyel annak ellenére nem rendelkezik, hogy a működés megkezdésekor hatályban volt IpM rendelet alapján a tevékenység végzése engedély köteles volt. Figyelemmel arra, hogy a jegyző nem folytatta le annak idején a telepengedélyezési eljárást, a panaszosok a tevékenység megkezdése ellen nem tudták észrevételüket megtenni, és nem tudtak élni jogorvoslati jogukkal. A telepengedélyezési eljárásról szóló 20/1982. (X.12.) IpM rendeletet a 85/1997. (V.28.) Kormányrendeletet 1997. július 2-i hatállyal hatályon kívül helyezte. Az országgyűlési biztos általános helyettese a 2250/1995. sz.,  1997. decemberében kelt jelentésében kezdeményezte a szolgáltató és ipari tevékenységre vonatkozó telepengedélyezési eljárás, valamint a szolgáltatást végzők működésének szabályairól jogszabály megalkotását. Az ajánlás meghallgatásra talált. Az 1999. október 11-én hatályba lépő, a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési eljárásról szóló Korm.rendelet 10. § (2) bekezdése értelmében azok, akik a rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek a rendelet hatálybalépésétől számított 180 napon belül telepengedélyt kérni. A Korm. rendelet módosítása ezt a határidőt először 2001. június 30. napjáig, majd 2002. december 31. napjáig változtatta meg. Figyelemmel arra, hogy az új jogszabály a telepengedélyt megadó határozatról értesítettek körében nem említi a szomszédot, az országgyűlési biztos megkereste a gazdasági minisztert, adjon magyarázatot arra, hogyan érvényesíthetik saját érdeküket a szomszédok a jegyzői eljárás során. A megkeresés idején hivatalban volt miniszter válaszában rámutatott arra, hogy a Korm. rendelet 7. §-a alapján a szomszédok tulajdonosi joguk zavartalan gyakorlásának biztosítása érdekében "a jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha megállapítja, hogy a tevékenység a telep környeztében élők nyugalmát nem zavarja, egészségét nem veszélyezteti". Tájékoztatta a miniszter az országgyűlési biztost arról is, hogy a "Korm. rendelet 8. § szerinti jegyzői intézkedések kezdeményezői az államigazgatási eljárásban ügyfelek (Áe. 3. § (4) bekezdés), így a jegyző a törvény alapján köteles a megtett intézkedésekről szóló határozatát velük is közölni. A határozat tartalmi kellékeire, a jogorvoslati lehetőségre való felhívásra az Áe. rendelkezései az irányadók." Jelen esetben a panaszos társtulajdonosok beadvánnyal éltek a zajos tevékenység miatt.  Ennek alapján a települési önkormányzat jegyzőjének ellenőriznie kell, hogy sérelmezett tevékenység  telepengedélyhez kötött tevékenység-e, s ha igen, fennállnak-e a jogszabályban előírt feltételek. A tényállás tisztázását követően pedig határozatban kell dönteni az Áe. 42. §-ában foglaltak szerint a kérelemben foglaltakról. Azzal, hogy a jegyző több mint egy éve nem hozott határozatot a benyújtott kérelemre, a  panaszosoknak az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz fűződő  (a panaszosok nem tudják rendeltetésszerűen használni lakóingatlanukat), továbbá az Alkotmány 70/D. §-ában foglalt legmagasabb szintű testi és lelki -egészséghez való joggal összefüggésben (az ÁNTSZ közegészségügyi szempontból megengedhetetlennek tartotta a lakóház közvetlen közelében egy ilyen zajjal járó tevékenység folytatását) visszásságot okozott. Ugyanígy visszásságot eredményezett a határozat meghozatalának hiánya, hiszen az ügyben érdekeltek egyike sem élhetett az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jogával.
	A mulasztásban megnyilvánuló visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a XV. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, hogy 

A 80/1999. (VI.11.) Kormányrendelet alapján folytassa le a telepengedélyezési eljárást a panaszos társtulajdonában álló ingatlanrészen tevékenységet folytató vállalkozókkal szemben és annak eredményéről a panaszost is tájékoztassa;
Intézkedjen arról hivatalában, hogy a jövőben mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat maradéktalanul tartsák be.
Felkérem, hogy a tájékozatásában hivatkozott fegyelmi eljárás eredményéről tájékoztasson.

Felkérem, hogy az ajánlásokkal kapcsolatosan kialakított állásfoglalásáról, illetve a tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2001. november 29.

Lenkovics Barnabás