OBH 1069/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte, hogy Tószeg Község Önkormányzata a belvízkár miatt lakhatatlanná vált ingatlan tulajdonosai közül csak a benne lakó  tulajdonostársat értesítette. Kifogásolta továbbá, hogy beadványára az önkormányzattól és a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivataltól nem kapott választ.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során információt és iratanyagot kértem az önkormányzattól és a közigazgatási hivataltól.

A megállapított tényállás 
	A panaszos előadta, hogy 1999.  június 15-én kelt levelében megkereste Tószeg Nagyközség Önkormányzatának jegyzőjét a tószegi házas ingatlanát ért belvízkárral kapcsolatban. Az ingatlannak 1/24 arányban tulajdonosa, 11/24 részben más családtagok a tulajdonosok, akik jórészt 70 és 80 év feletti idős emberek. Az ingatlan értékbecslését az önkormányzat elvégeztette, a kártérítés összegét pedig - amit 2.230.000 Ft összegben állapítottak meg - kifizették az ingatlant részben jogcím nélkül használó 12/24 részben tulajdonos részére. Az önkormányzatnak küldött levelében ezt az eljárást sérelmezte. Megkeresésére a mai napig választ nem kapott, holott  - mint azt fénymásolatban a panaszos csatolta - az önkormányzat megbízottja az ajánlott küldeményt 1999. június 21-én átvette. Ezt követően 1999. december 10-én megkereste a közigazgatási hivatal vezetőjét, melyben sérelmezte a jegyző eljárását, illetve mulasztását, és kérte, hogy a kártérítés szabályosságát vizsgálja felül, azonban ez a beadvány is megválaszolatlan maradt. Az utóbbi ajánlott küldeményt a közigazgatási hivatal megbízottja 1999. december 13-án vette át, mely átvételt igazoló szelvény másolatát a panaszos szintén csatolta. A panaszos sérelmezte, hogy a közigazgatási szervek a kérelmet nem vizsgálták meg, a vizsgálat eredményéről nem tájékoztatták, mivel álláspontja szerint erre akkor is kötelesek, ha az ügyfél más településen vagy más megyében lakik. 
	A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal megkeresésemre közölte, hogy a panaszos beadványát Tószeg Község Önkormányzat jegyzőjének küldte meg kivizsgálásra és a panaszos értesítésére. Az áttételről a panaszost értesítette, egyben arról is tájékoztatta, hogy a kártalanításként megállapított összeg kifizetésének körülményeit meghatározott ütemterv szerint a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság vizsgálja. A közigazgatási hivatal válaszában arról nem tett említést, hogy a panaszos beadványát mely időpontban küldték meg az önkormányzatnak, illetve arról sem, hogy a panaszost mikor értesítették az áttételről. Az értesítés átvételének igazolásáról dokumentumot nem csatolt. A panaszolt ügyben a közigazgatási hivatal  szakmai álláspontja az volt, hogy a szóban forgó épületben élő személy elhelyezéséről (12/24 részben tulajdonos) az önkormányzatnak kellett gondoskodni. Az önkormányzat az épület megsemmisülésnek fejében kapott költségvetési kárenyhítési összeget a lakhatás feltételeire biztosította. A vonatkozó jogszabállyal és kormányhatározattal ellentétes lett volna, ha a társtulajdonosok is részesültek volna kártérítésben, mert nem laktak a károsult épületben, valamint lakástulajdonnal, használati joggal rendelkeztek a gazdaságosan helyre nem állítható ingatlanon túl. A panaszosnak a káronszerzés tilalmára vonatkozó álláspontja polgári jogi igény, amelynek elbírálására a közigazgatási szerv nem rendelkezik hatáskörrel.
	Tószeg Község Önkormányzatának jegyzője válaszában tájékoztatott, hogy a panaszos által jelzett épület az 1999. évi árvíz kapcsán károsodott. A ház életveszélyessé vált, ezért  az határozatot a panaszos részére is kézbesítették. 1999. május 27-én kelt határozattal elrendelték az épület bontását. A határozatot  olvashatatlan aláírással Budapesten 1999. június 2-án vették át. A tértivevényen az előírás ellenére az átvevő rokoni vagy egyéb kapcsolatának megjelölése szintén  olvashatatlan, annak ellenére, hogy előírás a címzett és az átvevő kapcsolatának pontos feltüntetése. A jegyző válaszában közölte, hogy a "lakóház" és a telek tulajdonjoga érintetlen, az mai napig a tulajdonosoké.  A kárt szenvedett épületben a 12/24 részben tulajdonos, valamint élettársa és gyermeke lakott. Az önkormányzatnak az volt a feladata, hogy átmeneti támogatást nyújtson a lakhatás megoldására azoknak, akiknek nincs hol lakniuk, mert elemi csapás megsemmisítette az ingatlant amiben laktak.  Az ár és belvíz károk helyreállításáról szóló központi útmutató is előírta, hogy a költségvetési  támogatásból a lakhatást kell megoldani és nem a  tulajdonosok kártalanítása a feladat. Az önkormányzat megállapodást kötött a bentlakó, egyben tulajdonostárssal, és rendezte a károsult helyzetét. Minden károsult esetében az önkormányzat képviselő-testülete döntött a támogatás mértékéről.  Tószeg Község Önkormányzatának az ár- és belvízkárok enyhítése tárgyában hozott 6/1999. számú helyi  rendelete értelmében a támogatás csak akkor volt megállapítható, ha a kérelmezőnek, a házastársának, élettársának és kiskorú gyermekének, együtt költöző családtagjának - a megsemmisült, gazdaságosan nem helyreállítható ingatlanon túlmenően - beköltözhető, már haszonélvezetében, vagy használatában álló lakás tulajdonjoga, állandó használati joga, vagy  bérleti joga nincs. A kérdéses épületben csak a 12/24 részben tulajdonos és családja élt, nem kellett az önkormányzatnak más személyek lakhatásáról gondoskodni. Tószeg Község Önkormányzata nem kártalanítást fizetett, ami a tulajdonosokat illette volna meg, hanem a lakhatás feladatát oldotta meg. Tekintettel arra, hogy a jegyző nem válaszolt arra a kérdésre, hogy a panaszos beadványa nyomán miért nem kapott tájékoztatást, a jegyző ismételt kérésemre a következő választ adta: "... ügyfél tőlünk a tájékoztatóban említett határozaton túl más tájékoztatót, egyéb ügyiratot nem kapott, mivel hivatkozott írásbeli kérelme sem az iktatókönyvben, sem az irattárban nem lelhető fel."
	A jegyző idézett válaszát követően ismételten a közigazgatási hivatalhoz fordultam és annak közlését kértem, hogy a panaszos kérelmét mely időpontban tették át Tószeg Község Önkormányzatához, a panaszost erről mikor értesítették, illetve mindkét küldemény esetében rendelkeznek-e az átvételt igazoló dokumentummal. Amennyiben az átvétel igazolt, úgy azok másolatának megküldését is kérem. Arról is tájékoztatom a közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy Tószeg Község jegyzője azt a választ adta, hogy a panaszos az épület bontását elrendelő (a jegyzőnek küldött kérelemnél egyébként korábbi keltezésű) határozaton túl más tájékoztatót, választ az önkormányzattól nem kapott, mivel ott a panaszostól származó semmiféle kérelmet nem iktattak, és ilyen kérelem az irattárukban sem lelhető fel.
	A közigazgatási hivatal vezetője válaszában közölte, hogy az önkormányzatnak és a panaszosnak nem ajánlott, illetve tértivevényes küldeményként továbbította a panaszos beadványát, illetve az áttételről való értesítést.

Az ügy jogszabályi háttere
1091/1999. (VIII. 13.) Korm. határozat az 1999. júniusi és júliusi rendkívüli esőzés és vihar miatti védekezési költségekről és kárenyhítésről, továbbá a szükséges jogszabályok módosításáról
.......
4. elrendeli, hogy a központi költségvetésből az egyes védekezési és kárenyhítési feladatok finanszírozása a következők szerint történjék:
a) az esőzés és a vihar miatt az önkormányzatoknál felmerült, indokolt védekezési kiadások teljes megtérítéséhez 1553 M Ft,
az önkormányzati tulajdonban lévő, kötelező feladatokhoz kapcsolódó építményekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk teljes helyreállításához legfeljebb 2759 M Ft,
az önkormányzati utakban, hidakban és kapcsolódó műtárgyakban keletkezett károk helyreállításához a helyreállítási költség 50%-a, legfeljebb 3217 M Ft,
a személyi tulajdonban lévő lakásokban keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk enyhítését szolgáló szociális és lakáscélú támogatási formákra legfeljebb 4000 M Ft,
1058/2000. (VII. 11.) Korm. határozat az 1999. november 22-e és 2000. május 19-e közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről
.......
4. elrendeli, hogy a központi költségvetésből a helyreállítás és kárenyhítési feladatok finanszírozása a következők szerint történjék:
a) - 100%-os 3125,1 M Ft összegű a hozzájárulás az önkormányzati tulajdonban lévő, kötelező feladatokhoz kapcsolódó építményekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk helyreállításához (ebből a közmunkaprogram meghirdetésére 125,0 M Ft, a közhasznú foglalkoztatásra 1125,0 M Ft),
- a lakásonkénti igények átlagosan 50%-át, 5997,2 M Ft-ot kell fordítani a személyi tulajdonban lévő lakás céljára szolgáló épületekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk enyhítésére, a lakhatás feltételeinek biztosítására,
b) 25%-os mértékű, 2853,0 M Ft a felmért mezőgazdasági károk enyhítésének megtérítésére fordítható összeg,
c) a központi költségvetési szervek és a személyi tulajdonban lévő lakások helyreállításának várható költségére 222,1 M Ft összeget tartalékolni kell,
az a)-c) pontok szerinti térítés mindösszesen: 12 197,4 M Ft;
9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól, továbbá a TÁKISZ feladatairól
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.
Tószeg Község Önkormányzatának 6/1999. (V. 28) KR. számú rendelete az ár- és belvízkárok enyhítésére
4. § (3) bek. Támogatás csak annak állapítható meg, ha a kérelmezőnek, házastársának, élettársának és kiskorú gyermekének, együttköltöző családtagjainak - a megsemmisült, gazdaságosan nem helyreállítható ingatlanon túlmenően - beköltözhető, más haszonélvezetében, vagy használatában álló lakástulajdona, állandó használati joga, vagy bérleti jogviszonya nincs. Erről a tényről a támogatást igénylő nyilatkozni köteles.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatban megállapítottam, hogy a panaszos egyetlen értesítést kapott az önkormányzatról, egy olyan önkormányzati intézkedésről, melyet nem a panaszos kezdeményezett. A bontási határozat kézbesítését a panaszos nem is vitatta. A bontási határozat kézbesítését követő 13 nappal később a panaszos bejelentette az önkormányzatnál kártérítési igényét. Ennek átvételét eljárásomban igazolta. Az önkormányzat válaszának hiányában a közigazgatási hivatalhoz fordult, ennek átvételét is igazolta. A közigazgatási hivatal az áttételre való hivatkozást követően nem tudta bizonyítani, hogy a panaszos beadványát az önkormányzathoz továbbította, illetve azt hogy a panaszost az áttételről értesítette. A közigazgatási hivatal részéről nem volt megfelelő a panaszos beadványának egyszerű "megküldése" az önkormányzatnak, mert a megküldés nem minősíthető közlésnek, joghatása pedig csak a közlésnek van. A közlés az átvételt bizonyítja, és az eljárási kötelezettséget megnyitja. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal akkor járt volna el helyesen, ha az áttétel és a panaszos értesítése dokumentálható lenne, tekintve, hogy az áttétellel az ügyintézést lezárta.
	Az önkormányzat sem a neki címzett, sem az közigazgatási hivataltól áttett beadvány sorsáról nem tudott számot adni. Az önkormányzatnál az átvétel igazolása és a közigazgatási hivatal közlése értelmében két beadványnak kellett lennie, de ezek hollétéről utólag már nem lehet megnyugtató magyarázatot adni. Azt viszont tényként kell elismerni és a vizsgálat szempontjából értékelni, hogy a panaszos mindkét beadványának átvételét igazolni tudta. A beadványok megválaszolása, határozattal való érdemi elbírálása elmaradt.
	A vizsgálatban megállapítottam, hogy Tószeg Község Önkormányzata a kártérítési igénybejelentés elbírálásának elmulasztásával, Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal az áttétel és a panaszos értesítésének módjával a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	1 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Tószeg Község Önkormányzatának Képviselő-testületét vagy átruházott hatáskörben a hatáskörrel rendelkező szervet, hogy az önkormányzati hatósági  ügyben a mellékelten megküldött, az önkormányzat által 1999. június 21-én igazoltan átvett kérelmét haladéktalanul bírálják el, és az erről szóló határozatot a panaszosnak kézbesítsék.
	2. Felhívom Tószeg Község Önkormányzatának  jegyzőjét, mint az ügyiratkezelés szabályainak betartásáért és ellenőrzéséért felelős vezetőt, hogy az iktatás, ügyiratkezelés, irattározás szabályainak betartására és ellenőrzésére fordítson fokozott figyelmet, és erre hívja fel munkatársai figyelmét is.
	3. Felhívom Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az alkotmányos jogok érvényesítése érdekében a beadványoknak más hatósághoz való áttételekor és az ügyfelek értesítésekor a kézbesítés megtörténtének igazolhatóságára fordítson figyelmet.
	Kérem Tószeg Község Önkormányzatának jegyzőjét és Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2001. május 29.

Gönczöl Katalin