OBH 4585/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos - több lakótársa nevében - Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatának eljárását kifogásolta, mivel nem vette figyelembe és nem orvosolta panaszukat az Eger-Hotel Korona szálló vendégeit szállító autóbuszok parkolásával okozott zaj- és környezetszennyező tevékenység megszüntetésével kapcsolatban. Az ügyben készült segítségkérő beadványokban 97 panaszos sürgette a hatóságok intézkedését.
Az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálat indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos sérelmezte, hogy az önkormányzat már a szálloda fennmaradási engedélye és a továbbépítési engedély megadásánál sem vette figyelembe a kialakult környezeti adottságokat, az ott élő emberek életkörülményeit. 1997 óta folyamatosan - a vendégeket szállító autóbuszok útvonalával, megállásával és parkolásával összefüggésben - figyelmen kívül hagyja az önkormányzat a Bartakovics B. utcai lakók tiltakozását.  A szállodát üzemeltető család a szomszédos telkek megvásárlásával terjeszkedik, illetve bővítéseket hajt végre, és ennek az eredménye volt az is, hogy 2000 áprilisában - a kérdéses ingatlan tulajdonosának az építmény engedély nélküli elbontása után - az adott területen autóbusz parkolót alakítottak ki. (Bartakovics u. 1.) Az előzőekhez hasonló terjeszkedésre került sor továbbá a Tündérpart u. 7. szám alatti ingatlanon is. A panaszos(ok) a forgalomból adódó sérelmeiket  már több lakossági fórumon is előadták, valamint többször tettek javaslatot a számukra kedvező megoldásra, mind ezideig eredménytelenül.
A panaszosok az önkormányzattól azt kérték, hogy vizsgálják felül az Eger, Csiky u. és a Vörösmarty u. közötti Tündérpart utca - Bartakovics utca forgalmi rendjét a közlekedés biztonságát veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében, és a forgalomszabályozást módosítsák, mivel az utcában a személygépkocsi várakozások mellett sajnálatosan nap mint nap előfordulnak közlekedési konfliktusok, balesetveszélyes szituációk; egy-egy nagyobb méretű jármű beszorul az utcába, a gépkocsik feltorlódnak, nem lehet megfordulni, forgalmi dugók alakulnak ki; azaz kaotikus állapotok uralkodnak.
Mindezeket tetézi, hogy a Tündérpart utca - Bartakovics utca útvonalon nincs megfelelően rendezett, egymáshoz kapcsolódó gyalogosjárda-rendszer. Ezért - az előzőekben vázolt közlekedési körülmények miatt - gyakran olyan helyzet alakul ki, hogy a gyalogosok a gépjárművek mögé szorulnak, így a nagyobb járműveknél a vezető látómezőjéből kikerülnek, és csak a gyalogosok pillanatnyi lélekjelenlétének köszönhető, hogy nem történt még komoly esemény, baleset. Reményüket fejezték ki, hogy panaszukat az önkormányzat orvosolni tudja. Felvetették, hogy a térség neuralgikus közlekedésének szabályozására - mindenféle érdeksérelem nélkül - a legmegfelelőbb megoldást a „lakó-pihenő övezet"-ként történő kijelölés adná, amelyen belül az autóbusz behajtását meg kellene tiltani. A KRESZ idevonatkozó rendelkezései az ott lakók vagy az odalátogatók behajtását elfogadható korlátozó szabályokkal (kis méretű tehergépkocsis áruszállítás, építkezés céljából történő építőanyag szállítás lehetővé tételével) megengedik.

Előzmények:
A szállodát üzemeltető vállalkozók elvi építési engedélyt kaptak 1990. március 11-én panzió építésére (Eger, Tündérpart u. 5.) az Eger Város Tanács VB Műszaki Osztálya határozata alapján. Az elvi építési engedély a szomszédos ingatlan tulajdonosának a fellebbezése folytán a Heves Megye Tanács VB Építési- és Vízügyi Osztálya a beépített százalék 30 %-ában való meghatározásával helyben hagyta. Ezt követően az ingatlanon végzett bontási munkálatokra, valamint a végleges építésre az elsőfokú építésügyi hatóság engedélyt adott ki. A bontási engedély jogerőre emelkedett, az építési engedély ellen pedig a szomszédos ingatlanon, Eger, Bartakovics u. 1. szám alatti lakó fellebbezést jelentett be. A másodfokú építésügyi hatóság a fellebbezésnek helyt adott, és az építési engedély iránti kérelmet elutasította. A kérelmező felülvizsgálati kérelemmel fordult a Heves Megyei Tanács VB titkárához, aki a felülvizsgálati kérelmet elutasította, megállapítva, hogy a felülvizsgálati szakban az építést engedély nélkül elkezdték, ezért fennmaradási és továbbépítési engedélyezési eljárás lefolytatására utasította az elsőfokú hatóságot. Az elsőfokú építésügyi hatóság elfogadta az elvi építési engedélyezési tervekre vonatkozó szakvéleményt, és a fennmaradási, valamint a továbbépítési engedélyt megadta. (A jogerős építési engedély nélkül megkezdett munkálatok miatt a hatóság 110.902 Ft építésrendészeti bírságot szabott ki.)
A Főmérnöki Iroda az 1998-as költségvetési tervezetben szerepeltette a Tündérpart utcai területrendezési munkákat a megépítendő buszparkoló kialakításához, amennyiben a közgyűlés biztosítja a szükséges pénzügyi fedezetet.  A szálloda a helyi rendeletben meghatározottak szerint bérleti díjat tartozik fizetni a polgármesteri hivatalnak. A szálloda saját költségére terveztette és építtette meg a parkolót. A közvilágítás megoldására az érintettek vállalkozási szerződést kötöttek. 
1999. szeptember 9-én kelt irat szerint a Tündérpart u. 7. és a Bartakovics u. 3. szám alatti ingatlanok tulajdonosai a főépítészhez címzett levelükben kifogásolják a parkoló kialakítása kapcsán, hogy nincs tudomásuk a részletes rendezési terv módosításáról és arról, csak a sajtóban közöltek alapján szereztek tudomást.
1999. szeptember 16-án a főépítész az RRT módosításának az egyeztetésére hívja a bejelentőket.
1999. szeptember 19-én kelt dokumentumban az érintettek jelentős számban tiltakoztak a parkolás és a parkoló használata miatt. 
1999. november 23. - A Főmérnöki Iroda arról értesítette a panaszosok képviselőjét, hogy felülvizsgálták a Bartakovics u. forgalmi rendjét  és a Közterületfelügyelet, valamint a rendőrség véleményét is kikérve csak útvonal engedéllyel rendelkező autóbuszok behajtását engedélyezték, parkolást nem, a várakozás is csak a vendégek ki- és beszállásának az időtartamára lehetséges.   
1999. november 8. - Az Urbanisztikai Bizottsághoz írt levelében a panaszos többek nevében ismételten a forgalmi rendet kifogásolta. (A Heves Megyei Közigazgatási Hivatal részére is beadványt küldött, de a hivatal hatásköre hiánya miatt azt visszaküldte Eger város jegyzőjének.    
2000. január 17. - Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése Urbanisztikai és Környezetvédelmi Bizottsága a 2000. január 17-én megtartott ülésének napirendjén szerepelt a Korona Szálló busz-behajtási és várakozási engedélyezése, a meghívottak között a panaszosok képviselője is szerepelt. (A bizottsági előterjesztés szerint a döntési javaslat három alternatívát dolgozott ki.)
2000. február 17. - A közgyűlésen lakossági fórum összehívásáról döntöttek, ezért 2000. március 16-án 17.00 órakor a fórumot a Főmérnöki Iroda összehívta, erre a panaszosok képviselője is meghívást kapott.
2000. március 16. - A panaszos többek nevében ismételten tiltakozott a behajtás ellen is.
2000. április 10. - A jegyző tájékoztatása, mely szerint a lakossági fórum ellenére sem sikerült a szálloda és a közvetlen szomszédok közötti ellentét feloldása, az RRT módosítása jelenleg nem időszerű. 
2000. május 3. -  A panaszosunk ismételten bejelentette a jegyzőnek, miszerint az a határozott követelésük, hogy egyetlen autóbusz se hajtson be a Bartakovics utcába, és sem közterületen, sem magánterületen ne legyen parkoló a környezetükben.
2000. május 12-én kelt irat szerint a rendőrkapitányság vizsgálati osztálya a bűncselekmény hiányát állapította meg a panaszosunk beadványára, azzal, hogy bejelentését az önkormányzatnak megküldi.
2000. június 6.-án panaszosunk ismételten a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordult, amelyben a Bartakovics u. 1. szám alatti bontást (és ezzel összefüggésben a parkírozó kialakítását) kifogásolta. (A közigazgatási hivatal vizsgálatra a jegyzőnek teszi át a beadványt.)
2000. június 26-án a jegyző tájékoztatta a közigazgatási hivatalt a lakossági bejelentés kivizsgálásának az eredményéről.
	Munkatársam az ügyben helyszíni szemlét tartott és arról feljegyzést készített. Megállapította, hogy a szálló megközelíthető a Csiky S. u.  és a Bartakovics utca felől, illetve a Tündérpart utcából. A Csiky S. utca főútvonal,  a szálló előtt a busz nem tud megállni annyi időre sem, amíg le- és felszállnak. A túloldali járdánál lehetne le-felszállni. Ez esetben több épületen át kell a Bartakovics utcai oldalhoz eljutni. A szálló saját  belső pakolójába a helyszűke miatt busszal nem lehet behajtani. A Bartakovics utcában a sarok épületet is megvette a szálló tulajdonosa, és a 25-ös út felé eső következő ingatlant is. Ez a ház félig le van bontva (valószínűleg egy utóbb odaépített toldalékot bontottak el). A szemle időpontjában busz nem volt a területen. Az utcában súlykorlátozó tábla van, a szállóhoz behajtani csak le-felszállás, csomag rakodás miatt lehet, várakozás nem lehetséges. A szálló lassan egy egész háztömb. Telkenként veszik meg az ingatlanokat és a csatolják a korábbihoz, majd a vállalkozó mindig megkapja a fennmaradási engedélyt, mert csak azt az egy helyrajzi számot  vizsgálja a hatóság, holott ez már nem egy panzió, hanem egy szálloda-vendéglátó komplexum. A befogadóképesség szerint össze kellene számítani, és esetleg buszparkolót is kellene létesíteni.
	Ennek alapján további információ beszerzése vált szükségessé, melynek során tájékoztatás kértem az önkormányzat jegyzőjétől, hogy a szállodaegyüttes szobaszámaira tekintettel milyen pakolóférőhely építése kötelező, illetve az építési szabályzat milyen méretű és számú jármű elhelyezésére szolgáló parkoló létesítését teszi lehetővé a város e területén. Tájékoztatást kértem arra vonatkozóan is, hogy a panasz orvoslása érdekében a parkoló kialakítására, a buszforgalom szabályozására az önkormányzat részéről milyen intézkedések születtek. Választ vártam arra is, hogy a panaszhoz szorosan kapcsolódó épületbontási hatósági ügyben a bírósági eljárás milyen eredménnyel zárult. 
A TOP STAR Kft Eger, Bartakovics u.- Tündérpart u. tömbben létesülő KORONA Szálló bővítésével kapcsolatban a jegyző az alábbiakról tájékoztatott.
	Az önkormányzat az Eger, Tündérpart u. 5. szám alatti épületre 1992-ben fennmaradási engedély adott. A szálloda bővítése során a tulajdonos TOP STAR Kft telkeket vásárolt a szomszédos területeken. Az így kialakult telken - telkeken - a meglévő szállodát bővíti étterem-konyhaüzemmel. A helyi szabályozásokat tartalmazó Károlyváros RRT-t erre a tömbre vonatkozóan módosították (36/2001. számon 2001.09.28-án), így az épület elhelyezésének, engedélyezésének akadálya nem volt, az építésre az építtető jogerős építési engedéllyel rendelkezik 6605-2/2002. számon. A funkció engedélyezésével az RRT a működéshez szükséges feltételek biztosítását is lehetővé tette, ennek műszaki megoldására engedély került benyújtásra. A gépkocsielhelyezést részben telken belül biztosítják, részben az engedélyezéskor a Heves Megyei Közlekedési Felügyelet szakhatósági hozzájárulásában előírt feltétel szerint parkoló-kialakítással oldják meg.
A környék fő problémája a funkcióhoz kapcsolódó gépkocsielhelyezés és forgalmi rend. A nagy tömegű szállítójárművek - autóbuszok - közlekedése a viszonylag szűk utcában állandó problémák forrása. A Bartakovics utcában lakók 1999. évben kéréssel fordultak a Polgármesteri Hivatal Főmérnöki Irodájához. Kérésükben előadták, hogy az utcában működő Korona Szálló vendégeit szállító autóbuszok parkolását szüntessék meg, mivel az ott élőket a parkolás zavarja, az autóbuszok bemelegítése során a környezetszennyezés, a motorzaj elviselhetetlen.
Az önkormányzat a Közterület-Felügyelet és a Rendőrség bevonásával próbálta megkeresni annak lehetőségét, hogy a buszok várakozását az utcában megszüntethessék. Közös egyetértéssel olyan döntés született, mely szerint az utcába a szállóvendégeket szállító autóbusz behajthat, de a le- és felszállást követően azt el kell hagynia. Erre vonatkozóan a szükséges intézkedéseket megtették /"autóbusszal behajtani tilos", kivéve engedéllyel" jelzőtábla kihelyezése/, és a Szálló tulajdonosának „útvonalengedélyt" adtak ki. A lakókat a 29.144/99. számú levélben erről tájékoztatták. A Bartakovics utca lakói 2000. február 10-én kelt levelükben az autóbuszok behajtása és parkírozása megtiltását kérték. 2000, március 16-án lakossági fórum keretén belül kerültek megtárgyalásra az autóbusz-közlekedéssel kapcsolatos problémák. A lakossági fórumon elhangzottak alapján közös álláspont kialakítására nem látnak lehetőséget, a kialakított forgalmi renden nem változtattak, melyről az utca lakóit tájékoztatták.
Fentiek figyelembevételével szakmai állásfoglalásuk szerint az utca a szállóvendégeket szállító autóbuszok közlekedésére alkalmas, megfelelő várakozóhely hiányában a parkolásuk jelenleg nem megengedett. Az 1999-ben történt forgalmi rend módosítást követően újabb beavatkozásra nem került sor. Az engedélyezett szállodabővítéshez a gépkocsi-elhelyezés biztosítására a Szálló tulajdonosának megbízásából parkolóépítési tervdokumentáció készült, melynek útkezelői elbírálása jelenleg folyamatban van. A személygépkocsi-parkoló építési engedélyét az építtető kérelmére a Heves Megyei Közlekedési Felügyelet fogja kiadni.
	A panaszos  a környék lakóinak nevében, megkeresésemre  arról tájékoztatott, hogy bizonyos értelemben fokozódtak panaszaik.
I. 1. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata a Károlyvárost érintő RRT módosítási kérelemről döntött. A szálló homlokzat magasságának megemelését elfogadta, de autóbuszparkoló létesítésének kérelmét a Tündérpart - Bartakovics B. - Vörösmarty M. - Csiky S. u. tömbre vonatkozóan visszautasította. Az általuk kért tehergépkocsikra és autóbuszra vonatkoztatható forgalmi rendet ezen a területen nem változtatták meg.
2.) Az önkormányzati döntés értelmében 2002-ben a Heves Megyei Közlekedési Felügyelet vezetőjét kérték, hogy az autóbusz behajtásának tilalmát teljes körűen rendeljék el, és a 4346/2. hrsz.-on lévő ingatlanra kiadott parkírozási engedélyt autóbuszra vonatkozóan vonják vissza. Válaszként közölték, hogy a kéréseiket nem teljesíthetik.
3.) 2002. március 25-én az Építőmérnöki Iroda vezetőjének a panaszosok képviselője eljuttatta azt a kérelmet, amelyben az Eger, Tündérpart utca - Bartakovics B. utca forgalmi rendjének felülvizsgálatát kérték.
II. 1.) A panaszos kifogásolta a "Korona Szálló" névfelvételét a TOP STAR Kft. részéről, mert ilyen néven már korábban volt szálló Egerben.
2.) A vendéglátó komplexumot a vállalkozó ingatlanok vásárlásával kezdte bővíteni (az államtól, majd 2002. év januárjában az egyik panaszostól). 
3.) A panaszosok az önkormányzattól kérték annak megvizsgálását, hogy a vállalkozás hogyan fogja a szálloda-vendéglátó komplexumon belül, a saját ingatlanán a gépjárművek elhelyezését biztosítani. Ide tartozik a tehergépkocsik rakodási területe és a hulladékok elszállítása is.
4.) A panaszosok tudomása szerint a vendéglátói szolgáltatásra szánt alapterület bővül. A szálló-vendégek fogadására még 10-15 szobát akarnak kialakítani. A 4348., 4347. és 4346. hrsz.-on található ingatlanokat egy hrsz.-ra kívánják módosítani. Ezzel bővítik a már üzemelő 40 db szobát, az István pincét, a már szintén meglévő konferencia termet, éttermet, ... stb.
5.) A vendéglátásra, kulturális, oktatási, .... tevékenységre és szállásra alkalmas helységek száma és alapterületük nagysága álláspontjuk szerint kérdésessé teszi az OTÉK 42.§ (2) bekezdésének végrehajtását. A jelenlegi munkálatokból következtetve a gépjárművek elhelyezését nem kívánják a saját területükön biztosítani.
6.) Kifogásolták azt is, hogy a konyhaüzemet már felépítették, és ha üzemeltetni kívánják, akkor a teherforgalomra és a rakodás területére, valamint a "hulladékok" elhelyezésére, tárolására vonatkozó előírások figyelembe vételét is hiányolják.
7.) A kialakult - helyzetben álláspontjuk szerint - az OTÉK 41.§ (1) szabályait nem lehet betartani, félnek, hogy a  TOP STAR Kft. eltérhet a rakodási terület, a gépjármű és hulladék elhelyezési kötelezettségétől.
8.) Az önkormányzat engedélye szerint a vendéglátói, szállás és egyéb szolgáltatást egyszerre több mint 200 fő rendszeresen igénybe veheti, holott az OTÉK 42. § (2) bekezdésekben leírtakat a vállalkozás nem teljesítheti. Az építési előírások be nem tartásán  kívül  kifogásolják a város pincerendszerét érintő megterheléseket.
III. 1.) A panaszos többek nevében kifogásolta, hogy a jelenlegi építkezési munkálatok során megszakították a folyamatos gyalogos közlekedési lehetőségeiket is.
2.) A panaszos álláspontja szerint, ha a vállalkozás autóbusz-parkolót nem építhet, akkor majd másként megoldják. Autóparkolónak fogják nevezni azt, amit a játszótérre építenek. Szokásukhoz híven, autóbuszok tartós várakozására  is használják. Ennek engedélyezésével az Étv. 31. § (1) bek. d) pontja, a (4) bek. c) pontja és az Étv. 2.§ 1. pontja szerint nem ismerik az akadálymentesség fogalmát, mert nem biztosíthatnak akadálymentes és biztonságos közlekedést. Bontási munkák és zöldövezeti terület megszüntetése, favágás nélkül hogyan fogják a parkolónál az OTÉK 42. § (9) bekezdését is betartani? A környezetszennyezést ugyancsak kifogásolták.
3.) A Széchenyi terv elnyerése miatt  a panaszosok  számára szükséges pincelejáró - 5 m2 - tulajdonjogát is megszerezte a vállalkozás. A lakcímnyilvántartáson keresztül 2001. augusztusában a földhivatalok a valós tulajdonosokat is elérhették volna, amit nem tettek. Így a vállalkozó érdekében kb. 2 héten belül jogerős határozatokkal a TOP STAR Kft. tulajdonába adták a pincelejárót, és állami támogatást kapnak a bővítéshez. A vállalkozó tervei lassan, de biztosan megvalósulnak. Kérdéseik: Egy vállalkozás kedvéért megváltoztathatják a több 100 év alatt kialakult Eger Károlyváros városképet? Jobb lesz az ingatlanjaikat eladni és a megváltoztatott körülmények miatt elköltözni? És ha az ingatlanuk már a vállalkozón kívül senkinek sem kell? Ha nincs kereslet, akkor áron alul kell eladniuk az ingatlanukat? Hogy komoly káraik keletkeztek, ez nem számít? Ennek nincs jelentősége?
Nincs anyagi lehetőségük arra, hogy a bíróságon a jogaikért,  a károkozás megszűnésért és a káraik megtérítéséért harcoljanak. Kérik az  állampolgári jogok országgyűlési biztosának segítségét, hogy egy vállalkozóval szemben egy lakóközösség érdekeit is vegyék figyelembe.
	A  Közlekedési Főfelügyelet a panaszos megkeresésére az alábbiakat közölte:
A forgalmi rend kialakítása, illetve megváltoztatása a közút kezelőjének - jelen esetben Eger Város Önkormányzat Közlekedési Csoport - hatáskörébe és felelősségébe tartozik. A közlekedési hatóság önkormányzati út esetében csak a közlekedésbiztonságát sértő vagy veszélyeztetető helyzet megszüntetése érdekében - kötelezheti a forgalmi rend felülvizsgálatára az útkezelőt.
A Heves Megyei Közlekedési Felügyelet a Korona Szálló bővítésének építésügyi eljárásában vesz részt, mint közreműködő szakhatóság. Az építési engedélyezési eljárásban az útügyi érdekek érvényesítése mellett adta meg hozzájárulását. A rendelkezésére álló iratanyag alapján az építtető a közterület - úgy a játszótér, úgy a Bartakovics utca zöld területe  -  igénybevételére nem kért és nem is kapott engedélyt, a járművek tárolása csak a saját, beépítésre szánt területen történik.
A szakhatósági hozzájárulás felülvizsgálatára a Közlekedési Felügyeletnek nincs jogi lehetősége. A közlekedési hatóság hatáskörét és illetékességét jogszabály állapítja meg. Az építési engedélyezési eljárás keretében hozott szakhatósági nyilatkozatok csak az érdemi határozat ellen benyújtott fellebbezésben támadhatók meg.
	Egy korszerűsítés kálváriája címmel a Heves Megyei Hírlap 2001. 07. 19-ei száma rámutatott, hogy a lap több alkalommal foglalkozott a Bartakovics utcában lévő Korona Szálló ügyvezetője, illetve a környéken élő lakók között kialakult nézetkülönbséggel. 
A vállalkozó elmondta, hogy a kft. nem öncélú beruházást hajt végre, csupán szeretne talpon maradni, és a dolgozóinak biztos megélhetést nyújtani. Az sem közömbös, hogy az általuk befizetett adóval az önkormányzat is gyarapodik. Kifogásolta, hogy a tömbön kívül lakók akarják megmondani, hogy ki mit építhet a tömbön belül. Az ismétlődő panaszok, sértő levelek és telefonok egyébként sem viszik előre az ügyet. 

Az érintett alkotmányos jog 
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Az ügy jogszabályi háttere
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel
Tv. 13. § (1) A forgalom szabályozásánál a közúti közlekedés érdekeit és a kereskedelmi egységek áruval való ellátásához fűződő érdekeket - a közlekedés zavartalanságának és biztonságának megóvása mellett - összhangba kell hozni.
(2) A lakott területeket, különösen a történelmi városrészeket, a műemléki és védett természeti területeket, továbbá a gyógy- és üdülőhelyeket forgalomszabályozási eszközökkel és megfelelő várakozási díjak alkalmazásával is fokozottan védeni kell a közúti közlekedés károsító hatásaitól.
Út építése, kezelése, fenntartása, megszüntetése és elbontása
Tv. 29. § (1) Utat létesíteni, korszerűsíteni (a továbbiakban együtt: építeni), a forgalom részére átadni, megszüntetni, elbontani a közlekedési hatóság engedélye alapján szabad.
(2) Azt, aki az (1) bekezdésben foglaltakat megszegi, vagy az engedélyben foglaltaktól eltér, a közlekedési hatóság megbírságolja és az eredeti állapot helyreállítására, vagy - amennyiben az út a külön jogszabályban foglalt feltételeknek megfelel, vagy megfelelővé alakítható át - a fennmaradáshoz szükséges intézkedések megtételére kötelezi.
(3) A közforgalom elől elzárt magánutat a közforgalom számára megnyitni, vagy a közforgalom elől el nem zárt magánutat a közforgalom elől elzárni a magánút tulajdonosának (kezelőjének) a kérelmére, a közlekedési hatóság engedélyével szabad. A magánút közforgalom számára való megnyitásának, illetve elzárásának tényét az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni. A bejegyzést a tulajdonosnak (kezelőnek) kell kezdeményeznie.
(4) Ha az út megszüntetését engedélyezték és más célra nem hasznosítható, az út kezelőjének azt el kell bontania.

15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről
1. § A rendelet hatálya kiterjed a közutak, a közforgalom elől el nem zárt magánutak, a kerékpárutak, a gyalogutak, a gyalog- és kerékpárutak, a járdák, valamint ezek műtárgyai és tartozékai építésére, korszerűsítésére (a továbbiakban együtt: építés), forgalomba helyezésére és megszüntetésére.
2. § (1) E rendelet alkalmazása szempontjából
(2) Érintett ingatlantulajdonos az, akinek
a) az ingatlanát az építés terület-igénybevétellel érinti, vagy
b) az ingatlana az 1. §-ban meghatározott építés területével közvetlenül határos, vagy
c) a kapubejárója az úthoz csatlakozik, illetőleg
d) akinek ingatlana megközelítésével kapcsolatos jogát az ügy egyébként érinti.
(3) Érintett ingatlantulajdonosnak kell tekinteni az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyonkezelőt, a haszonélvezőt és a használati jog jogosultját is.
Az építés engedélyezése
3. § (1) Az építést, a forgalomba helyezést és a megszüntetést - a 4. §-ban foglalt kivétellel - a közlekedési hatóság (a továbbiakban: hatóság) engedélyezi.
(2) A közlekedési hatósági jogkört
b) az a) pontba nem tartozó országos közutak, a helyi - kivéve a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő - közutak, a közforgalom elől el nem zárt magánutak, a kerékpárutak, a gyalog- és kerékpárutak, a 30 méter szabad nyílást meg nem haladó hidak, továbbá a közút építésével összefüggő járdaépítés esetében
ba) első fokon: az illetékes megyei közlekedési felügyelet,
bb) másodfokon: a Közlekedési Főfelügyelet,
1. számú melléklet a 15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelethez
Az útépítési engedélyezési eljárásban közreműködő szakhatóságok
                                              I. Fok                                                         II. Fok
a helyi közutak esetén           az illetékes városi, kerületi                         az illetékes megyei
                                              rendőrkapitányság                                      rendőrfőkapitányság

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
Járművek elhelyezése
42. § (1) Minden beépítésre szánt területen az építmények, önálló rendeltetési egységek, területek rendeltetésszerű használatához - a (10) bekezdés szerinti eltérő helyi önkormányzati rendelet hiányában - legalább a (2) és (4) bekezdésben előírt mennyiségű és fajtájú járművek részére
a) járműtároló épülete(ke)t,
b) nem tárolás célját szolgáló várakozó-(parkoló-)helye(ke)t,
c) rendszeres teherszállítás esetén rakodóhelye(ke)t
kell a telken létesíteni.
(2) Legalább egy személygépkocsi elhelyezési lehetőségéről kell gondoskodni
a) minden lakás és üdülőegység után,
b) kereskedelmi egység árusítóterének 0-100 m2-ig minden megkezdett 10 m2, e fölött pedig minden megkezdett 20 m2 nettó alapterülete után,
c) szálláshely szolgáltató épület minden vendégszobaegysége után,
d) vendéglátó egység fogyasztóterének minden megkezdett 5 m2 nettó alapterülete után (beleértve a terasz, kerthelyiség területét is),
 (3) A (2) bekezdés szerint számított minden megkezdett 50 db várakozóhelyből legalább egyet a mozgásukban korlátozottak részére kell kialakítani, amelyekből legfeljebb négy helyezhető közvetlenül egymás mellé.
4) Autóbusz-várakozóhelyet kell létesíteni - a (2) bekezdésben előírtakon túlmenően - 200 látogatónként, vásárlónként, illetőleg férőhelyenként minden olyan építményhez, ahol ilyen rendszeres forgalomra számítani kell [pl. szálláshely szolgáltató épület, egyéb közösségi szórakoztató, kulturális épület (színház, múzeum, cirkusz, szabadidő-központ, állatkert, arborétum stb.), kereskedelmi bevásárlóközpont, sportépítmény (sportcsarnok, stadion, strand, uszoda stb.), emlékhely stb.]. Az ilyen építmények főbejáratánál biztosítani kell legalább egy, mozgáskorlátozottakat is szállító autóbusz biztonságos ki- és beszállását.
(6) A telken a járműtárolókat - a 103. § előírásai szerint - elsődlegesen épületben vagy terepszint alatti építményben kell megvalósítani.
(7) A 10 gépjárműnél nagyobb befogadóképességű felszíni várakozó-(parkoló) helyet fásítani kell. A fásítást minden megkezdett 4 db várakozó-(parkoló) hely után 1 db, nagy lombkoronát növelő, környezettűrő, túlkoros lombos fa telepítésével kell megoldani.
(8) Tehergépkocsi-rakodóhelyről kell gondoskodni minden olyan építmény részére, ahol rendszeres teheráruszállítás szükséges. A rakodóhelyek számát és helyét úgy kell meghatározni, hogy a rakodás a közterület forgalmát és az építmény rendeltetésszerű használatát ne akadályozza.
(9) Felszíni gépjármű-várakozóhely (parkoló), rakodóhely és autóbusz megálló
a) huzamos tartózkodás céljára szolgáló földszinti helyiség homlokzati nyílászárójához - a saját tulajdonú gépjármű kivételével - 5,0 m-nél,
b) nevelési-oktatási, gyógykezelés, regenerálódás célját szolgáló helyiségek nyílászáróihoz - 20 gépjárműnél nagyobb befogadóképesség esetén - 10,0 m-nél
közelebb nem lehet.
(10) A (2) bekezdés szerint számított gépjármű elhelyezési kötelezettségtől - az a) pont alattiak kivételével - a település sajátosságaira figyelemmel, közlekedési vizsgálat alapján megállapított helyi önkormányzati parkolási rendelet - legfeljebb ±50%-os eltéréssel - eltérő értékeket is megállapíthat. A közlekedési vizsgálatnak ki kell terjednie a szabályozott terület településen belüli elhelyezkedésére, a használati sajátosságaira, a tömegközlekedési ellátottságára és a terület forgalmi terheltségére.
(11) Ha a település adottságai lehetővé vagy szükségessé teszik, a települési önkormányzat a település egész vagy rész területén - a helyi parkolási rendeletben szabályozva - a (2) bekezdés szerinti gépjármű-várakozóhelyek (parkolók) kialakítását a legfeljebb 500 m-en belüli parkolóházban vagy a közterületek közlekedésre szánt területe egy részének, illetőleg a közforgalom céljára átadott magánút területe egy részének felhasználásával az út kezelőjének hozzájárulásával megengedheti. Ilyen esetekben a várakozóhelyek (parkolók) megépítése, továbbá azok használata és fenntartása a parkolási rendeletben rögzített feltételekhez köthetők.
3. számú melléklet a 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelethez
A településrendezési tervek és a helyi építési szabályzat véleményezési eljárásában érdekelt államigazgatási szervek

5.

Közlekedési Főfelügyelet,

közúti, vasúti, vízi közlekedés

megyei (fővárosi) közl. felügyelet

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról

Az építésügyi hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok és közművek

Szakhatóságok

I fok
II. fok

Útügyben

Helyi közút esetében: az út kezelőjének, üzemeltetőjének előzetes állásfoglalása alapján: 
Helyi közút esetében: az út kezelőjének, üzemeltetőjének előzetes állásfoglalása alapján: 

a) a települési önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében a megyei közlekedési felügyelet, 
a) a települési önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében a Közlekedési Főfelügyelet, 

231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat- és hatásköréről
4. § (3) A KKF és a területi felügyeletek:
a) ellátják - külön jogszabályok alapján - az engedélyezési hatáskörükbe tartozó közúti, a vasúti és a vízi közlekedési építmények építésfelügyeletét,
b) figyelemmel kísérik a közutak és a közforgalom elől el nem zárt magánutak kezelői által kialakított forgalmi rendet, és ha a forgalom biztonsága vagy zavartalansága érdekében ez szükséges, kezdeményezik a forgalomszabályozás módosítását,

A vizsgálat megállapításai
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgált ügyben megállapítottam, hogy a panasz rendezésére több intézkedés született, amely a Korona Szálló bővítésével kapcsolatos, a közlekedési renddel összefüggő lakossági sérelmeket kívánta enyhíteni.
Ezt szolgálta a közterületfelügyelet és a rendőrség bevonásával készült forgalmi rend felülvizsgálatával összefüggő egyeztetés, a főépítészi feladatot érintő RRT módosítással kapcsolatos kezdeményezés, a szálloda építését érintő fennmaradási és továbbépítési engedély kiadása, az  épületbontást engedélyező határozat. Az intézkedések azonban nem érték el a célt, amit a nyugalmuk érdekében, 97 aláírással több éve szorgalmazó, környezetben élő állampolgár a forgalmi rend megváltoztatása érdekében kezdeményezett.
	Ebből adódóan az országos településrendezési és építési követelményekben lefektetett, a szálláshely-szolgáltató épület vendégszobáihoz, a vendéglátóegységhez kapcsolódó várakozó-parkoló helyek (a jogszabály figyelembevételével szükséges személygépkocsi, autóbusz-várakozóhely, rakodóhely biztosítását stb.) nem lettek kialakítva. Az önkormányzat tájékoztatása szerint az engedélyezett szállodabővítéshez a gépkocsi-elhelyezés biztosítására a vállalkozó megbízásából  parkolóépítési tervdokumentáció készült, melynek útkezelői elbírálása folyamatban van. A személygépkocsi parkoló építési engedélyét az építtető kérelmére a Heves Megyei Közlekedési Felügyelet fogja kiadni. E tájékoztatás alapján szükséges annak a megvizsgálása, hogy az építési követelmények előírásai alapján a panaszosok évek óta fennálló sérelme ügyében csak a vállalkozó elhatározásától függ-e a tervdokumentáció elkészítése, majd az ő kérelmétől függ a megépítésre vonatkozó engedély megszerzése, vagy annak kötelezettségét a vendéglátó-szálláshely együttesre tekintettel már korábban elő kellett volna írni.  Az ügyben annak megvizsgálása is szükséges, hogy az építési, fennmaradási és továbbépítési engedéllyel párhuzamosan milyen kötelezések történtek a gépkocsi elhelyezések kiépítésére, a buszközlekedés megoldására, illetve annak tisztázása is szükséges, hogy a  szálló-vendéglátó egység megépítése során a fennmaradási engedélyezési eljárás(ok) mennyiben voltak elkerülhetetlenek, miért nem (csak) építési engedélyek megadásával volt rendezhető panasszal érintett több ágazatra is kiterjedő (építési, forgalomszabályozási) ügy. Mindezek figyelembevételével álláspontom szerint a szálló és kiszolgáló egységeit érintő összes építési hatósági döntés vonatkozásában a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálata szükséges.
Továbbiakban azt kell elérni, hogy a megyei közlekedési felügyelet  a jogszabályok  előírásaira figyelemmel messzemenően segítse a parkoló építéssel kapcsolatos eljárást, és döntéséről a vonatkozó szabályozás értelmében az érdekelteket értesítse. Amennyiben szükséges, a helyszínen kell tisztázni az érintett ingatlantulajdonosok körét, hogy az engedély kiadásával összefüggő igényeket a hatóság megismerje. A forgalmi rend legoptimálisabb kialakítása érdekében a területi közlekedési felügyeletnek célszerű mindenben együttműködni a városi rendőrkapitánysággal, mint szakhatósággal, amely szerv előtt ugyancsak ismert a közlekedés-szabályozással kapcsolatos, évek óta fennálló probléma.
Az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetésére irányuló indítvány tárgyában a 28/1994. (V. 20.) AB határozatában megállapította, hogy
"A környezethez való jog önálló kimondása ... az állam objektív életvédelmi kötelezettségéből - egyébként szükségszerűen adódó - következményeknek külön alkotmányos súlyt ad. Ezek az objektív állami kötelezettségek szélesebbek az élethez való alanyi jogok összességénél. A környezethez való jog formailag is eloldja őket az élethez való alanyi jogtól, s ezzel megkönnyíti, hogy ez a jog további, más gyökerű, a feladat megvalósításához szükséges állami kötelezettségeket magába fogadjon, továbbá megkönnyíti a környezetvédelem sajátosságához való alkalmazásukat is. A környezethez való jog sajátossága abban áll, hogy alanya valójában az "emberiség" és a "természet" lehetne.... Az Alkotmányban biztosított környezethez való jog a környezet védelmére és az élet természeti alapjának fenntartására vonatkozó állami kötelességet jelenti. Az egyedi alanyi jogok ez idő szerint e jog megvalósításában csak mellékesek; szerepük például mennyiségileg is elhanyagolható ahhoz képest, amit az alanyi jogok a szociális jogok megvalósításában játszanak. Itt tehát az alanyi jogok feladatát is jogalkotási és szervezési garanciákkal kell az államnak pótolnia. Ezért a jogalkotás garanciális szerepe nem egyszerűen csupán fontosabb a környezetvédelemben, mint az olyan alkotmányos jogoknál, ahol a bíróság (Alkotmánybíróság) közvetlen alapjogvédelmet adhat vagy alanyi jogi igényeket ismerhet el, hanem - a dogmatikai lehetőségek határai közt - mindazokat a garanciákat is nyújtania kell, amelyeket az Alkotmány egyébként az alanyi jogok tekintetében biztosít. ... Ezért a környezethez való jog intézményes védelmének mértéke nem tetszőleges. A védelem szintjét a környezethez való jog fenti dogmatikai sajátosságain kívül döntően befolyásolja a környezetvédelem tárgya is: az élet természeti alapjainak véges volta és a természeti károk jelentős részének visszafordíthatatlansága, s végül az a tény, hogy mindezek az emberi élet fennmaradásának feltételei. A környezethez való jog az emberi élethez való jog érvényesülésének fizikai feltételeit biztosítja. Mindez a környezethez való jog jogalkotással való védelmének különös, más jogokéhoz képest fokozottan szigorú voltát követeli meg. ... Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az adott jogvédelmi szint garantálásának az alanyi jogok vonatkozásában többféle módja ismeretes, például a szerzett jogok védelme vagy a bizalomvédelem. Ezeknek az Alkotmánybíróság gyakorlatában is számos példája van. Így a társadalmi szervek kezelői jogának - alkotmányos - megszüntetése nem hagyhatja védtelenül a korábbi jogosultakat (ABH 1992, 108.); csak a clausula rebus sic stantibus olyan feltételeivel lehet korábbi szerződéseket jogszabállyal megváltoztatni, amelyeket a polgári bíróság is elismerne (ABH 1991, 153, 157). Előzetes alanyi jogosultság, illetve bárminemű előzetes állami kötelezettség nélkül, csupán gazdaságpolitikai célból adott kedvezményeket is csak akkor lehet rövid határidővel szűkíteni vagy visszavonni, ha erre a jogszabály kibocsátása óta eltelt hosszabb idő alatt bekövetkezett jelentős változások kényszerítették az államot. Ilyen kényszer nélkül az érintetteknek hosszabb alkalmazkodási időt kell biztosítani. (ABK 1994. február, 63, 65.) Még inkább áll a védelmi szint garantálása a környezethez való jogra, ahol nem bizalomvédelemről, hanem egy sajátos alapjogból folyó, különleges állami kötelezettség teljesítéséről van szó, olyan kötelezettségről, amely az "általános alanyú" alapjog garanciáit azáltal öleli fel, hogy kötelezettségként teszi működőképessé őket."
Az Alkotmánybíróság a 35/1997. (VI. 11.) AB határozatában kimondta: A tulajdon szociális kötöttségei a tulajdonosi autonómia messzemenő korlátozását alkotmányosan lehetővé teszik. (...) A tulajdonhoz való alapvető jog védelménél az az alkotmányossági kérdés, hogy milyen esetekben kell a tulajdonosnak a közhatalmi korlátozást minden ellenszolgáltatás nélkül eltűrnie, illetve mikor tarthat igényt az értékgarancia (ABH 1993. 373, 380.) elvének érvényesülésére. Ezt fejezi ki az Alkotmánybíróság ama korábbi határozata is, amely szerint a járulék nyilvánvalóan eltúlzott mértéke már minőségi kategóriává, mértéktelenné válik. 
A 29/1995. (V. 25.) AB határozat az Alkotmánybíróság korábbi döntéseire utalva kifejtette: Az Alkotmánybíróság már több határozatban - elvi éllel - fejtette ki, hogy a tulajdonjog alkotmányos alapjog, melyet ugyan törvényben korlátozni lehet, de - az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint - az alapvető jog lényeges tartalma még törvény által sem korlátozható. A korlátozás nem alkotmányellenes akkor, ha elkerülhetetlen, vagy ha arra kényszerítő ok szolgáltat alapot, s a korlátozás súlya a korlátozással elérni kívánt céllal arányban van [7/1991. (II. 28.) AB, ABH 1991. 26., 11/1993. (II. 27.) AB, ABH 1993. 110.].
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat eljárása a területre vonatkozó rendezési terv alapján kiadott engedélyekkel kapcsolatban, a közlekedési felügyelet pedig a forgalomszabályozásra és a parkolószám létrehozására irányadó döntés elmaradása miatt sérelmet okozott az ott élőknek az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és tulajdonhoz való joggal összefüggésben. Az építésügyi hatósági intézkedések, illetve a forgalomszabályozást érintő meg nem oldott helyzetek, a vizsgálat lezárásáig fennálló mulasztások a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot idéztek elő.
Az elhúzódó sérelmes helyzet a jogállamiság elvéből falakó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben is visszásságot okozott.

Ajánlás 

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 20. § (1) bekezdése alapján a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét felkérem:
A vizsgált területre vonatkozó, a szállodaépítéssel kapcsolatos építésügyi hatósági eljárás teljes körű felülvizsgálatára, tehát annak a megállapítására, hogy a szállodaépítéssel kapcsolatos fennmaradási engedélyek jogszerűek voltak-e, és a különféle hatósági engedélyek kiadása során mindenkor figyelembe vették-e a panaszosok érdekeit. Kiemelten kérem annak megvizsgálását, hogy az építkezésről jellemzően miért fennmaradási - és nem építési engedély kiadásával döntöttek. 
Kérem továbbá annak a megállapítását hogy a bővítés mely szakaszában merült fel az építési kötelezettség a kapcsolódó parkoló megépítésére, vagy a szálló szobaszámaira és egyéb szolgáltatásaira tekintettel ennek a szükségessége nem állt fent az egyes engedélyek (fennmaradási) kiadásának időpontjában.
Az előzőek figyelembevételével a parkoló megépítése kizárólag a vállalkozó elhatározásán múlik-e, amelyre alapítva elvégezteti a parkoló tervezését és benyújtja annak az építésére vonatkozó kérelmét.

Kezdeményezés
	2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Heves Megyei Közlekedési Felügyelet vezetőjét, hogy  -  Eger Megyei Jogú Város jegyzőjének tájékoztatása szerint folyamatban lévő -  a vizsgált területre vonatkozó parkolóépítési kérelem elbírálásakor megfelelő súlyt kapjon a 97 panaszos által jelzett sérelem, amelyet a gépjárművek behajtása és a parkolás okozott.
	3. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Eger Város Rendőrkapitánysága vezetőjét, hogy  az eljárásokban közreműködő szakhatóságként a helyi viszonyok ismeretében és figyelembevételével segítse elő a panaszosok által évek óta szorgalmazott problémák megoldását.  
	Kérem a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, a Heves Megyei Közlekedésfelügyelet igazgatóját és Eger Város rendőrkapitányát, hogy az ajánlásban és a kezdeményezésben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjukról, és a megtett intézkedésekről 2002. június 15-éig értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. április 23.

Lenkovics Barnabás