OBH 3719/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Befogadás önkormányzati bérlakásba

Az eljárás megindulása:
	A panaszos a Budapest XV. kerületi önkormányzat lakásügyi eljárásának vizsgálatát kérte, mert a polgármester nem engedélyezte a bérlő számára, hogy a vele együttlakó fiának a feleségét a lakásba befogadja.
	A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és felkértem az önkormányzat jegyzőjét, hogy közölje álláspontját. A beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás
	A panaszos, mint önkormányzati lakás bérlő kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz, annak engedélyezése érdekében, hogy fia feleségét a lakásba befogadhassa. A panaszos fia 43 éve egy lakásban él édesanyjával, és házasságkötését követően sem költözött ki a bérleményből. A feleség a házasságkötéskor csak tartózkodási helyként (ideiglenes címként) jelentkezett be a lakásba, melynek határideje két évente lejár. Ezt akarta megújítani a bérlő menye, de ahhoz a befogadás engedélyezését kellett kérnie. A lakásban lakik még a be nem fogadható személy gyermeke, a bérlő unokája is, akinek a befogadásához nem kell a bérbeadó hozzájárulása.
	Az önkormányzat jegyzőjének hivatalos álláspontja szerint a lakásügyben a polgármesteri hivatal munkatársai a hatályos jogszabályoknak megfelelően jártak el. Ennek alapján a vizsgálatomat a rendelet szabályainak elemzésével folytattam.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is. 

Állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (továbbiakban Obtv.)
22. § Az országgyűlési biztos indítványozhatja az Alkotmánybíróságnál: a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát;
25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály (...) fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra (...) jogosult szervnél a jogszabály módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv ( továbbiakban Áe.)
3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.

A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. tv.
26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni. (3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges. (4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet és nem szüntet meg.

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv. ( továbbiakban Lt.)
4. § (1) A lakást több bérlő együttesen is bérelheti (bérlőtársak). (2) Önálló bérlet esetén bérlőtársi jogviszony akkor létesíthető, ha ebben a bérbeadó és a bérlő, valamint a leendő bérlőtárs megállapodnak. (3) Önkormányzati lakásra bérlőtársi szerződés önkormányzati rendeletben meghatározott feltételekkel köthető. (4) Önkormányzati lakásra – ha a bérlőkijelölésre jogosult eltérően nem rendelkezik – a házastársak közös kérelmére, bérlőtársi szerződést kell kötni.
21. § (1) A bérlő a lakásba más személyt – a kiskorú gyermeke (az örökbefogadott, a mostoha-, és nevelt gyermeke), valamint a befogadott gyermekétől az együttlakás ideje alatt született unokája kivételével – a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. (2) Önkormányzati lakásba a bérlő a bérbeadó írásbeli hozzájárulása nélkül is befogadhatja házastársát, gyermekét (örökbefogadott, mostoha-, és nevelt gyermekét), jogszerűen befogadott gyermekétől született unokáját, valamint szülőjét (örökbefogadó, mostoha- és nevelőszülőjét). (3) A bérlőtárs a lakásba más személyt – a kiskorú gyermeke (az örökbefogadott, a mostoha-, és nevelt gyermeke), valamint a befogadott gyermekétől az együttlakás ideje alatt született unokája kivételével – a másik bérlőtárs írásbeli hozzájárulásával fogadhat be. (5) A (3)–(4) bekezdés szerinti befogadáshoz a bérbeadó írásbeli hozzájárulása is szükséges, kivéve azt a személyt, akit a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül is befogadhat. (6) Önkormányzati lakás esetén, ha a befogadáshoz a bérbeadói hozzájárulás szükséges, ennek feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg.
32. § (2) Önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban lakott. (3) Ha a (2) bekezdésben említettek jogosultak a lakásbérleti jog folytatására, eltérő megállapodásuk hiányában a lakásbérleti jogot a következő sorrend szerint folytatják: a bérlő házastársa, gyermeke (örökbe fogadott, mostoha- és nevelt gyermeke), befogadott gyermekétől született unokája, szülője (örökbe fogadó, mostoha- és nevelőszülője).

Bp. Főváros XV. ker. Önkormányzat Képviselő-testületének 33/1999. (XI.24.) sz. rendelete a lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának feltételeiről
26. § Bérlőtársi jogviszony keretében kell a lakást bérbe adni a házastársak közös írásbeli kérelmére.
29. § (1) Bérbeadó a bérlő írásos kérelmére hozzájárulhat, hogy az Lt. 21. § (2) bekezdésében meghatározottak körén túlmenően - élettársát, élettársának kiskorú gyermekét , unokáját a lakásba befogadja. (4) Amennyiben a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogad be a lakásba bárkit aki kívül esik az Lt. 21. § (2) körén, a kezelő a bérleti szerződést felmondhatja.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos kérelme megalapozott. Az önkormányzat az Áe. szabályait alkalmazta, amikor az 1992. évi LXVI. törvény 26. § -a alapján eljárva adatot igazolt, illetve a lakcímbejelentés lehetőségét a 26. § (3) bekezdése alapján megtagadta. Az önkormányzat az Lt. 21. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján szabályozta a rendeletében a befogadás, és a bérlőtársi szerződés engedélyezésének feltételeit.
	A fentiek alapján megállapítom, hogy a Bp. Főváros XV. ker. Önkormányzat Polgármesteri Hivatal munkatársai a jogszabályoknak megfelelően jártak el.
	Bár az Lt. nem zárja ki, hogy az önkormányzat rendeletben szabályozza, hogy a bérlő milyen feltételek mellett jogosult befogadni a gyermeke házastársát, illetve az unokája másik szülőjét. a Bp. XV. kerületi önkormányzat rendeletének 29. § a befogadható személyek körét - a törvény alapján bérbeadó írásbeli hozzájárulás nélkül is befogadható személyeken kívül - csupán a bérlő élettársára, illetve annak kiskorú gyermekére és unokájára terjesztette ki.
	Továbbá arra is lehetőséget adott lakástörvény az önkormányzatok számára, hogy rendeletben határozzák meg a bérlőtársi szerződés megkötésének feltételeit, és csak azt írja elő, hogy a házastársak közötti bérlőtársi szerződés jóváhagyását az önkormányzat nem tagadhatja meg. Az önkormányzati rendelet 26. § azonban a törvényi kötelezettségen túlmenően senkinek sem engedélyezi a bérlőtársi szerződés megkötését. 
	Az önkormányzat nincs tekintettel arra, hogy ezen a rendelkezéseivel a bérlők gyermekeinek családját megosztja, vagy a bérlemény elhagyására kényszeríti.
	A rendelkezés az emberi méltósághoz való jogot is sérti, mivel a bérlő fiát - aki a bérlő halálakor a lakásbérleti jog folytatására jogosult, - arra kényszeríti, hogy válasszon, az idős (esetleg támogatásra szoruló) szülőjével éljen egy lakásban, vagy a házastársával, mert a bérlő életében a fiának a felesége a rendelet értelmében nem tartózkodhat az önkormányzati tulajdonú lakásban.
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzője a hatályos jogszabályok alkalmazásával alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott. Az önkormányzat polgármesterének és a jegyzőjének döntése együttesen megsértette az Alkotmány 15. § -ban a házasság és a család intézményének védelméről deklarált alapelvet, valamint az 58. § (1) bekezdésében biztosított tartózkodási hely szabad megválasztásának jogát. 

Ajánlás:
	I. Az 1993. évi LIX. tv. 25. § alapján felhívom a belügyminisztert, hogy fontolja meg a helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 4. § és 21 § -aira vonatkozóan olyan módosítás kezdeményezését, amely kizárja, hogy más önkormányzatok is úgy élhessenek a rendeletalkotási felhatalmazással, hogy azzal a családok egységét veszélyeztessék.
Kérem, hogy álláspontjáról 60 napon belül értesíteni szíveskedjék. 
	II. Az Obtv. 25. § alapján felhívom a Bp. XV. kerületi Önkormányzat polgármesterét, hogy vizsgálja felül az önkormányzati lakásba történő befogadás iránti kérelem elbírálásának jogbiztonságot sértő végrehajtását - és kezdeményezze az önkormányzat 33/1999. (XI.24.) számú rendelete 26. §. és 29. § -ainak olyan módosítását, amely a jövőben nem korlátozza a családok egységéhez fűződő alkotmányos jogot.
Kérem, szíveskedjék álláspontjáról 60 napon belül Hivatalomat, és a Fővárosi Közigazgatási Hivatalt értesíteni. Tájékoztatom, hogy amennyiben az önkormányzat az ajánlásommal nem értene egyet, úgy megfontolom, hogy az 1993. évi LIX. tv 22. § alapján az önkormányzati rendelet alkotmányellenességének vizsgálatát indítványozzam-e az Alkotmánybíróságnál.
	III. Az Obtv. 20. § (1) alapján felhívom a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy álláspontjáról tájékoztasson.

Budapest, 2000. szeptember 26.

Gönczöl Katalin