OBH 3699/2000., OBH 2069/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása

Az OBH 3699/2000. számú ügyben a panaszos azt sérelmezte, hogy bár 2000 márciusában eredményes "C" típusú alapfokú angol nyelvvizsgát tett az Idegennyelvi Továbbképző Központnál (ITK), négy hónap után sem kapta meg a bizonyítványt. Amikor pedig június 26-án levélben érdeklődött, arra sem válaszoltak neki. Az Országgyűlési Biztosok Hivatalának megkeresése után - 2000. október 13-án - a panaszosnak postázta ugyan a bizonyítványt az ITK, de az eljárási hibák a vizsgálat lefolytatását indokolták.

Az OBH 2069/2001. számú ügy panaszosa az ITK vizsgaszervezését kifogásolta, mert hiányosan, késedelmesen kapott tájékoztatást a vizsgákkal kapcsolatban, a befizetett vizsgadíjról a bizonylatát számla nélkül kellett átadnia, és személyes érdeklődése, eljárása során hanyagságot, ügyintézési káoszt, lassúságot tapasztalt.

A beadványokban leírt sérelmek elsődlegesen a jogbiztonság alkotmányos követelményéből (Alk. 2. § (1) bek.) fakadó tisztességes eljáráshoz való jogot érintik. Mivel azonban az állami nyelvvizsgához különböző jogok, kedvezmények (felsőoktatási intézménybe felvétel, oklevélszerzés, állásbetöltés) kapcsolódnak, ezért a hibás eljárás közvetve más alkotmányos jogot is érint (művelődéshez, munkához). A nyelvvizsgadíj ellenében a jogszabályban előírt szolgáltatás hiányossága pedig a tulajdonjoggal is összefügg. Az állampolgári jogok előző országgyűlési biztosa az említett ügyekben az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján eljárást indított. Nyilatkozatot, illetve vizsgálatot kért az oktatási minisztertől, az Országgyűlési Biztosok Hivatalának vezetője pedig az ITK igazgatójától.

Az alkalmazott jogszabályok
•	71/1998. (IV.8.) Korm. rendelet az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról (a továbbiakban: R.)
•	30/1999. (VII.21.) OM rendelet az államilag elismert nyelvvizsga egységes követelményrendszeréről és annak felülvizsgálatáról, az akkreditációs eljárásról, valamint a nyelvvizsga díjairól

A vizsgálat megállapításai

1)	Az OBH 3699/2000. számú ügyben a bizonyítvány késedelmes kiadásának az volt az oka, hogy az új típusú bizonyítványok nem készültek el azzal egyidőben, amikor az ITK akkreditációja megtörtént. A bizonyítványokat az R. 4. § (5) bekezdése szerint a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központ bocsátja a vizsgaközpont rendelkezésére. Az ITK folyamatosan sürgette a bizonyítványok elkészítését, az alapfokú és a felsőfokú bizonyítvány esetén azonban jelentős késedelem volt. (Ezeknél a nyomdai előállítás így csak még később kezdődhetett el.) Az ITK igazgatója a következők szerint foglalta össze a kialakult helyzetet: "Az idő múlásával a sikeresen vizsgázók száma örvendetesen gyarapodott és ez év júniusában közel húszezer bizonyítvány kiállításáról kellett rövid időn belül gondoskodnunk. A helyzetet súlyosbította az is, hogy az új típusú bizonyítványokkal párhuzamosan még az állami nyelvvizsgák bizonyítványait is ki kellett állítanunk és új számítógépes rendszert kellett kidolgozni az államilag elismert nyelvvizsgák bizonyítványainak kiállítására."

A nyelvvizsga-bizonyítvány kiadása az R.-ben meghatározott eljárás szerint valóban hosszú időbe telik, lehet akár 3 hónap is a sikeres vizsga időpontjától számítva. A vizsgaeredmény megállapításának közlésére enged 45 napot az R. Utána pedig még egyéb eljárási lépések is vannak (dolgozat megtekintés, jogorvoslat és végül a központi nyilvántartó helyen a regisztrálás, aláírás). A panaszolt esetben az állampolgárnak a tisztességes eljáráshoz való jogával és a jogbiztonsággal összefüggésben is visszásságot okozott, hogy az új rendszer működése nem volt megfelelő és jogszerű. Ebben nyilvánvalóan több, az előkészítést végző állami szerv közrehatott. Időközben - a kezdeti problémák enyhülésével - a hosszú várakozási idő csökkent. Ma már az ITK a honlapján azt közli, hogy a bizonyítványt a vizsgahónapot követő 8 héten belül kiadják. E mellett az oktatási miniszter a megkeresésre arról tájékoztatott, hogy "a tárca a közeljövőben előterjesztést készít a 71/1998. (IV.8.) Korm. rendelet módosítására, hogy a nyelvvizsga-bizonyítvány kibocsátására vonatkozó rendelkezések egyértelművé váljanak, és ezzel a nyelvvizsga letétele és a bizonyítvány kiállítása közötti időszak lerövidüljön".

A beadványában a panaszos azt is írta, a hosszas várakozás miatt aggódik, hogy feleslegesen fektetett energiát és pénzt a nyelvvizsgába. Ez azt jelzi, kiemelten fontos lenne, hogy a nyelvvizsgaközpont a bármilyen okból előálló szervezési probléma esetén a vizsgázókat érdemben tudja tájékoztatni, ne hagyja bizonytalanságban őket. (Az elérhetetlen telefonkapcsolat az intézménnyel ebben a panaszban is szerepel, miként a következőben.) Az írásbeli érdeklődés megválaszolásának elmulasztásával az ITK visszásságot okozott a panaszosnak az Alkotmány 64. §-ában deklarált panaszjogával összefüggésben.

2)	Az OBH 2069/2001. számú ügyben a panaszos összefoglalta tapasztalatait, amelyet 2000 júniusától több hónapon át tartó eljárása során szerzett az ITK budapesti központjában és debreceni tagozatán. Két esetben sem kapott értesítést az írásbeli vizsgán való megjelenésre, pedig a jelentkezési lapot kitöltötte, a vizsgadíjat is befizette. Az ITK-tól telefonon lehetetlen volt felvilágosításhoz jutnia. Amikor végül ismeretségi alapon megtudta, hogy Budapesten mikor lesz írásbeli, akkor már igen nehéz volt egy délután az utazását, szállását megszerveznie. (A vizsgázó társai közül többen jártak hasonlóképpen.) A szóbeli vizsga időpontját is csak hosszas utánajárással sikerült megtudnia. Az ITK-nak a jelentkezőkkel kapcsolatba kerülő munkatársai figyelmetlenül, nem korrekt módon adtak tájékoztatást, nem úgy, ahogy az egy fontos szolgáltatást nyújtó szervezet alkalmazottaitól elvárható lenne. Az írásbeli dolgozatának eredményét sem tudhatta meg a panaszos a javításra ígért 6 hét elteltével. A nem csekély összegű vizsgadíj befizetését igazoló szelvényt be kellett küldeni a vizsgáztatóhoz anélkül, hogy bizonylatot kaptak volna erről a jelentkezők.

Az oktatási miniszter az előző országgyűlési biztos megkeresésére a panaszban foglaltakra a következő álláspontot közölte, és tájékoztatott a tett intézkedéseiről: "Az akkreditált nyelvvizsgaközpontok ellenőrzését az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról szóló 71/1998. (IV.8.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdése értelmében a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testület (NYAT) tagjai, illetve a NYAT által felkért szakértők legalább kétévente végzik. Amennyiben megállapítást nyer, hogy az akkreditált vizsgaközpont, a vizsgarendszer, vagy a vizsgaeljárás nem felel meg az akkreditáció feltételeinek, illetve ha az ellenőrzést lefolytató bizottság az akkreditáció alapjául szolgáló dokumentumokban foglaltaktól eltérő működést tapasztal, a vizsgaközpont vizsgáztatási jogát felfüggesztheti, illetve akkreditációját visszavonhatja. 
Mint arról már 23909-3/2001. számú levelemben is tájékoztattam, tekintettel a minisztériumhoz érkezett, az ITK eljárásával kapcsolatos panaszokra, a tárca jelezte a problémákat a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testület elnökének, kérve az ITK akkreditációs határozatában rögzített felülvizsgálati időpont előrehozatalát, továbbá hogy az ellenőrzés terjedjen ki a panaszokban felvetett kérdésekre is.
A fentieken túlmenően, a tárca javaslatot dolgozott ki az ITK működésével kapcsolatban felmerült panaszok orvoslására, amely alapján az ITK intézkedési tervet dolgozott ki."

Az intézkedési terv szerint az ITK a jövőben a vizsgadíjat befizetőknek nyugtát, illetve számlát ad, amivel a befizetést igazolni tudják. Ezzel a panaszban foglalt egyik - a tulajdonhoz való alkotmányos jogot érintő - sérelem orvoslása megtörtént.

A vizsgaértesítés elmaradása és az egyéb hiányos tájékoztatás, figyelmetlenség a vizsgaközpont ügyfeleivel szemben, illetve az írásbeli dolgozat javításának késedelme nem felelt meg a tisztességes eljárás kívánalmainak, és ezzel visszásságot okozott a panaszos alkotmányos jogával (Alk. 2. § (1) bek.) összefüggésben. Az átmeneti túlterheltség bizonyára hozzájárult e helyzet kialakulásához, de feltétlenül szükséges, hogy az ITK igazgatója tegyen hathatós lépéseket az elvárható színvonalú ügyintézés érdekében.

Felkérem az ITK igazgatóját, hogy az 1. és a 2. pontban megállapított visszásságok előfordulásának megelőzésére intézkedjék; és e kezdeményezésemmel kapcsolatos állásfoglalásáról az Obtv. 21. § (2) bekezdése szerint 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni. 

A vizsgaközpont működését ellenőrző állami szervtől, a Nyelvvizsgát Akkreditáló Testülettől a panaszok alapján az Oktatási Minisztérium már kérte a vizsgálat lefolytatását (a felülvizsgálati időpont előrehozatalát), ezért ilyen ajánlást én nem teszek. E jelentésemet azonban megküldöm a Testület elnökének, és kérem, hogy - figyelemmel az országgyűlési biztoshoz eddig érkezett panaszokra - későbbi vizsgálatának a panaszokat érintő eredményéről szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. december 18.

Takács Albert