OBH 3592/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A lovasberényi panaszosok beadványukban a Csákvári Mezőgazdasági Rt. telephelyén lévő szárítótorony környezetszennyező működését sérelmezték.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben az Alkotmány 70/D. §-ában deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során Lovasberény Község jegyzőjétől, valamint a Közép-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatójától kértem tájékoztatást a panasszal kapcsolatos álláspontjukról.

A megállapított tényállás
	A Környezetvédelmi Felügyelőség lakossági panaszbejelentés alapján vizsgálta a Csákvári Mezőgazdasági Rt. telephelyének környezeti zajkibocsátását. Ennek keretében a Felügyelőség 1998. november 2-án műszeres mérést végzett. A mérési jegyzőkönyv szerint a zajkibocsátás jelentősen meghaladta a megengedett határértékeket, ezért az Rt. részére a Felügyelőség 1998. december 18-án zajkibocsátási határértékeket állapított meg 1999. június 30-i teljesítési határidővel. A Vasútállomás 2. szám alatti lakóház védendő homlokzata előtt felvett mérőfelületen az üzemeltetésből származó környezeti zajterhelés éjjel T=6 dB(A), a Kinizsi P. u. 6-32/A. sz. alatti lakóházak környezetében nappal T=14 dB(A), éjjel pedig T=24 dB(A) mértékben haladta meg a megengedett értéket.
	A zajkibocsátási határérték teljesítési határidejét a Felügyelőség 2000. május 31-re módosította. A határozat indokolása szerint a Csákvári Mezőgazdasági Rt. a teljesítési határidő lejárta előtt kérte annak módosítását. Kérelmében a kötelezett előadta, hogy a szükséges zajcsökkentési intézkedések kidolgozására szakértőt kért fel. A probléma bonyolultsága miatt a szakértői vélemény elkészítése jelentős időt vett igénybe.
A kiegészítésként megküldött dokumentumokban az áll, hogy a szakértő a részletes tanulmányt 1999. június végén bocsátotta a megrendelő rendelkezésére. A szakvélemény szerint jelentős beruházások szükségesek, ám a kivitelezés csak üzemszünetben végezhető. A szakvélemény kézhezvételekor a betakarítási időszak, a szárító üzemeltetésének előkészítése már megkezdődött, így a környezetvédelmi beavatkozás feltételei nem voltak meg.
A Felügyelőség a módosított teljesítési határidőt úgy állapította meg, hogy "a következő évi szárítási időszakra a zajvédelmi követelmények teljesülése biztosított legyen".
	A teljesítési határidő lejártát követően 2000. július 5-én mérés nélküli zajvédelmi ellenőrzést tartott a Felügyelőség képviselője a telephelyen. A zajkibocsátás műszaki mérésére 2000. július 12-én került sor. A mérési jegyzőkönyv alapján készült szakvélemény szerint az üzem által a környezetben okozott zajterhelés a megengedett határértéket több pontban is túllépte. A Vasútállomás 2. számú lakóház előtt a túllépés éjjel 4 dB(A), a Kinizsi Pál u. 14. számú családi ház homlokzata előtt nappal 10 dB(A), éjjel 20 dB(A) volt. A vizsgálat további mérési pontokon is kimutatott határérték túllépést. A szakvéleményben foglaltak értelmében a túllépéssel érintett lakószobák száma: 23 db.
	A Felügyelőség 2000. október 17-én a határérték feletti zajkibocsátás miatt 1 351 800 Ft. zajbírság megfizetésére kötelezte a Csákvári Mezőgazdasági Rt-t. A kötelezett a határozat ellen a törvényes határidőn belül fellebbezett.
	Az ÁNTSZ Fejér Megyei Intézete 1998. október 22 - november 24. között a szárító területén megvizsgálta az ülepedő por koncentrációját. A laboratóriumi mérés szerint a keletkező por nem haladja meg a lakókörnyezetre előírt határértéket.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
•	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet
2. § (1) a) A rendelet alkalmazásában veszélyes mértékű zaj a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket.
12. § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon - zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.
15. § (1) A környezetvédelmi hatóság - az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételével - elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat.
21. § (2) Bírság fizetésére kell kötelezni az üzemeltetőt akkor is, ha a környezetvédelmi hatóság által megállapított határidőt követően a meglévő üzemi létesítmény által okozott zaj továbbra is meghaladja a megállapított zajkibocsátási, illetőleg az okozott rezgés meghaladja a megengedett rezgésterhelési határértéket.
•	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I.23.) EüM rendelet
1. § (1) Az üzemi létesítményekben folytatott tevékenységtől származó zaj megengedett zajterhelési (zajimmissziós) határértékeit az 1. számú melléklet tartalmazza.

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
A lakók a telephelyről származó zaj- és porszennyezést sérelmezték. A szárító berendezés az év folyamán szakaszosan - július elejétől augusztus végéig, illetve szeptember közepétől november végéig - üzemel.
	Az átnézeti helyszínrajz szerint a telephelytől É-Ny-i irányban egy többlakásos lakóépület áll, É-K-i irányban pedig a Kinizsi Pál utcában zömében földszintes családi házak helyezkednek el a telephelyre néző homlokzattal.
	A 12/1983. (V.12.) MT rendelet alapján a környezetvédelmi hatóság meglévő üzemi létesítményre zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét. Erre sor is került, a hatóság a teljesítésre - figyelembe véve a határidő egyszeri meghosszabbítását is - mintegy másfél évet biztosított. A teljesítésre megállapított határidőt követően elvégzett zajkibocsátási határértékek teljesítését ellenőrző mérés eredménye szerint csak csekély javulás történt; a túllépés 4 - 20 dB(A) között van. Különösen az éjszakai 20 dB(A) túllépés jelentős.
	A zaj- és rezgésvédelem alapvető szankciója a zaj- illetve rezgésbírság. A bírság összegét a megengedett zajkibocsátási, illetőleg a zaj- és rezgésterhelési határérték túllépése mértékének, hatásának és ismétlődésének figyelembevételével kell megállapítani. A bírság kiszabása legfeljebb évenként ismételhető. A Felügyelőség a határérték feletti zajkibocsátás miatt 1 351 800 Ft. zajbírság megfizetésére kötelezte az Rt-t.
	A Felügyelőség a Csákvári Mezőgazdasági Rt-t tevékenysége környezetre gyakorolt hatásának feltárása érdekében környezetvédelmi felülvizsgálatra fogja kötelezni. Ezen kívül az első fokú környezetvédelmi hatóság a zajkibocsátási határértéket megállapító határozata végrehajtását fogja elrendelni.
	A Felügyelőség eddig megtett, illetve tervezett intézkedéseit megfelelőnek, a 12/1983. (V.12.) MT rendelettel és az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénnyel összhangban állónak tartom, ezért eljárásával kapcsolatban visszásságot nem állapítok meg. Az MT rendelet ugyanakkor a zajbírság kiszabása mellett lehetőséget biztosít a környezetvédelmi hatóság számára, hogy elrendelje a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását vagy felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a zajkibocsátási határértéket, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat. A tevékenység korlátozásának vagy felfüggesztésének elrendelése a környezetvédelmi hatóság hatáskörébe tartozik, azonban ehhez szükség van az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételére is.
E rendelkezés alapján felkérem a Közép-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy amennyiben nem valószínűsíthető, hogy a kötelezett a közeljövőben a zajt érdemben csökkentő intézkedéseket fog végrehajtani, a lakóközösség védelme érdekében fontolja meg a 12/1983. (V.12.) MT rendelet 15. § (1) bekezdésének alkalmazását is.
	Az ülepedő por koncentrációjának vizsgálata október-november hónapban, vagyis szárítási időszakban történt. A laboratóriumi mérési eredményt, vagyis azt, hogy az üzem területén keletkező por a határértéket nem haladja meg, elfogadom.

Budapest, 2001. március 8.

Gönczöl Katalin