OBH 3474/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: szabálysértési eljárás megszüntetése

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Pomázi Önkormányzat jegyzője a szabálysértési feljelentése ügyében indult eljárást szabálysértés hiányában megszüntette, majd a panaszát is elutasította.
	A jogorvoslati jogosultság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás:
	A panaszos 2000. április 28-án bejelentést tett a pomázi szabálysértési hatóságnál, hogy a telke előtti közterületen egy az utcában építkező, általa csak látásból ismert férfi a személygépkocsija utánfutójáról "mészkődarabokkal kevert földet szórt le". A panaszos kérte a szabálysértési hatóságot, hogy a szemét lerakójával szemben a köztisztasági szabálysértés miatt járjanak el.
	Az önkormányzat jegyzője a bejelentés alapján a közterület-felügyelővel helyszíni vizsgálatot végeztetett, aki szemétlerakás nem tapasztalt, ezért a hatóság az eljárást megszüntette, mert szabálysértés elkövetését nem állapította meg. Az egyenetlen felszínű földút "kátyúinak" kitöltése, oda a föld lerakása nem minősül szemétlerakásnak, és ennek alapján a cselekmény bizonyítottsága esetén sem minősül szabálysértésnek.
	A panaszos a megszüntető határozat átvételétől követő 20. napon nyújtott be panaszt a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, amely a panaszt, és az igazolási kérelemnek minősíthető kérelmet az eljáró pomázi jegyzőhöz továbbította. A panaszos a késedelmét azzal indokolta, hogy ágyban fekvő beteg volt. A jegyző az igazolási kérelmet nem fogadta el, és a panaszt elkésettség címén elutasította.

Alkalmazott jogszabályok:
1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről
51. § (1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a szabálysértés sértette vagy veszélyeztette. (2) A sértett a) az eljárás során az őt érintő iratokat megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetőleg készíthet. Az iratbetekintés, illetőleg a másolatkészítés jogának gyakorlását úgy kell biztosítani, hogy a név kivételével az eljárás alá vont személy és az ügyben szereplő egyéb személyek személyes adatai ne juthassanak a betekintő tudomására; c) az eljárás minden szakaszában észrevételt, indítványt tehet, jogairól és kötelességeiről az eljáró hatóságtól felvilágosítást kérhet; d) az eljárás alá vont személlyel szemben a szabálysértés folytán keletkezett kárának megtérítését az e törvényben meghatározott feltételek mellett kérheti.
71. § (1) Aki önhibáján kívül nem jelent meg a kitűzött határnapon vagy elmulasztott valamilyen határidőt, igazolási kérelmet nyújthat be. (2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az eljárás alá vont személynek (kifogásra jogosultnak), a tanúnak, a szakértőnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a nyolcnapos határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik. (3) Az elmulasztott határnaptól (határidőtől) számított három hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni. (4) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt az elmulasztott cselekményt is pótolni kell. Az igazolási kérelmet méltányosan kell elbírálni.
72. § (1) Az igazolási kérelemről - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - az a szerv határoz, amelynek eljárása során a mulasztás történt. (2) Ha a mulasztás a kifogással kapcsolatos, az iratokat a kifogás elbírálására illetékes bíróságnak kell megküldeni.
(3) Ha az igazolási kérelem helytálló, a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság az eljárás folytatását rendeli el, és - az eljárás eredményétől függően - a korábbi határozatot hatályában fenntartja vagy hatályon kívül helyezi és új határozatot hoz.
(4) Az igazolási kérelemnek sem az eljárás folytatására, sem a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya; indokolt esetben azonban a szabálysértési hatóság, illetőleg a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti.
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha b) az eljárás adatai alapján nem állapítható meg szabálysértés elkövetése, az eljárás alá vont személy kiléte, illetve tartózkodási helye és az eljárás folytatásától sem várható eredmény; (3) Az (1) bekezdés a)-b), d)-e) pontjai alapján hozott határozat egy példányát az ügyésznek is meg kell küldeni.
85. § (1) Ha az eljárás alá vont személy és a sértett a szabálysértési hatóság előtt a kártérítés összegében megállapodik, illetőleg a kártérítés összege a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján aggálytalanul megállapítható, a szabálysértési hatóság az elkövetőt a szabálysértéssel okozott kár megtérítésére kötelezheti.
86. § (1) A szabálysértési hatóságnak a 79-81. §-a alapján hozott határozatával, illetőleg intézkedésével szemben az eljárás alá vont személy és jogi képviselője, valamint a rendbírsággal sújtott személy, a 84. § alapján hozott határozatával szemben a sértett panaszt tehet. (2) A panaszt a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kell szóban vagy írásban megtenni a szabálysértési hatóságnál. (3) Amennyiben a szabálysértési hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat három napon belül az illetékes ügyészségnek küldi meg. (4) Az ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja és a) a panaszt, mint alaptalant elutasítja, vagy b) a határozatot hatályon kívül helyezi, indokolt esetben a szabálysértési hatóságot az eljárás folytatására utasítja. (5) Az a) pont esetében az ügyész a panasztevőt, a b) pont esetében pedig azokat értesíti, akikkel a panasz alapjául szolgáló határozatot korábban közölték.
88. § (1) A pénzbírság kiszabását, a figyelmeztetést, a járművezetéstől eltiltást, az elkobzást és a kiutasítást megállapító határozattal szemben az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője vagy védője, a 85. § (1) bekezdésének 2. fordulatában meghatározott kártérítést illetően a sértett is a marasztaló határozatot hozó szabálysértési hatóságnál a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kifogást nyújthat be.
90. § (1) Az elkésett vagy nem a jogosult által előterjesztett kifogást a szabálysértési hatóság elutasítja. E határozattal szemben a közléstől számított három napon belül az illetékes ügyészségen panaszt lehet előterjeszteni. A panaszt a 86. § (4) bekezdésében foglaltak szerint kell elbírálni. (2) A szabálysértési hatóság a kifogás beérkezését követő nyolc napon belül - amennyiben a kifogás érvényes és nem kerül sor a 89. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazására - az iratokat a további eljárás lefolytatása céljából megküldi az illetékes helyi bíróságnak.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
7. § (2) Aki települési szilárd vagy folyékony hulladékot a közterületen engedély nélkül lerak, elhelyez, illetőleg nem a kijelölt lerakóhelyen rak le, vagy helyez el; százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

A vizsgálat megállapításai:
	A 2000. március 1-jén lépett hatályba az 1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről, amely a szabálysértési eljárást új alapokra helyezte. 
	A panaszos tapasztalta, hogy a telke előtti földutat többször feltúrták, víz-, és csatornaépítés, majd gázcső fektetés miatt. Burkolat hiányában az egyenetlen felületen az esővíztől gödrök keletkeztek, amelyeket a környékbeli ingatlanok tulajdonosai igyekeztek betömni. Ez a módszer azt eredményezte, hogy az út szintje fokozatosan megemelkedett, és a csapadékvíz a telkek felé folyt el, ami az ott álló épületeket átázással fenyegette.
	A panaszos a feljelentést egy személyesen tapasztalt földlerakás alkalmával tette, úgy vélve, hogy az szemétlerakás köztisztasági szabálysértés megállapítására alkalmas. Az eljáró hatóság azonban a helyszínem talált nyomok alapján nem állapított meg szemétlerakást, és ezért szabálysértés megállapítására nem került sor.
	A megszüntető határozat kézhezvételét követően a panaszos a törvényben meghatározott 8 napon belül nem élt a panasz lehetőségével, amire egyébként a határozatban felhívták a figyelmét, mit ahogy arra is, hogy a panaszt az eljáró szabálysértési hatóságnál kell benyújtani.
	A kézhezvételt követően csak 20 nappal nyújtott be írásbeli panaszt a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, amely hatásköre hiányában azt az illetékes jegyzőhöz továbbította. 
	A törvény a feljelentőnek nem biztosít jogorvoslati lehetőséget, csupán akkor, ha a feljelentő egyben a szabálysértés sértettje is. A sértett a megszüntető határozat ellen panasszal élhet, míg az eljárás alá vont személy - régi szóhasználattal elkövető - az ügyben született bármely határozattal szemben kifogást nyújthat be.
	Ennek azért van jelentőssége, mert a törvény csak a késedelmesen benyújtott kifogás esetén ad lehetőséget arra, hogy amennyiben az azzal kapcsolatban benyújtott igazolási kérelmet az alapügyben eljáró hatóság nem fogadja el, úgy azt a törvény 72. § (2) bekezdése értelmében a kifogás elbírálására illetékes bíróságnak kell megküldeni. A panasz késedelme esetén benyújtott igazolási kérelmet az alapügyben eljáró hatóság jogorvoslati lehetőség biztosítása nélkül bírálhatja el. Amennyiben azt elfogadja, akkor az eljárást folytatja, ha elutasítja, akkor a megszüntetett eljárást nem indítja meg újra.
A panaszos a beadványában a késedelem okaként azt jelölte meg, hogy ágyban fekvő beteg volt, de arról orvosi igazolást nem csatolt. Az eljárás folytatását azért kérte, mert az ismeretlen elkövető ellen tett feljelentésében megadta a feljelentett személy nevét.
	A szabálysértési hatóság nem azért szüntette meg az eljárást, mert az elkövető személye nem volt megállapítható, hanem azért, mert amit tett az nem volt szabálysértés. A késedelmesen benyújtott panasz az ügy megítélése szempontjából új tényt, új körülményt nem közölt, ezért a szabálysértési hatóság a törvényben biztosított jogkörében az igazolási kérelmet nem fogadta el, mivel a panasz egyébként sem volt alkalmas az eljárás folytatásának elrendelésére.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzőjének eljárása nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot, ezért az eljárásomat megszüntettem.

Budapest, 2000. szeptember 19.

Gönczöl Katalin