OBH 2969/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos az új típusú személyazonosító- és lakcímkártya kiváltásakor felmerült problémáival fordult az országgyűlési biztoshoz. Panaszában a Budapesti IX. kerületi önkormányzat eljárását sérelmezte, mivel az okmányok kiadásához szükséges iratokkal és az eljárás rendjével kapcsolatos kérdéseire nem kapott megfelelő tájékoztatást, lakcímazonosító kártyáját nem kapta meg, az önkormányzatnál sikertelenül érdeklődött utána.
Eljárásom az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogállamiság és az ebből fakadó jogbiztonság követelménye sérelmének gyanújával indult, egyúttal tájékoztatást kértem a polgármestertől.

A megállapított tényállás
	A IX. kerületi önkormányzat polgármestere megkeresésemet követően úgy tájékoztatott, hogy panaszos 2000. július hónapban a belügyminiszterhez fordult lakcímazonosító kártyája kiadásának problémájával. A minisztérium a panaszt áttette Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalához, amely a szükséges intézkedés megtételére felszólította a kerületi önkormányzatot. 
A jegyző a Közigazgatási Hivatal Igazgatási Osztályának osztályvezetőjét vizsgálata után arról tájékoztatta, hogy panaszos személyazonosító és lakcímigazolványát a XI. kerületi Önkormányzat készítette el. A lakcímazonosító kártyát 2000. február 23-án állította ki az okmányiroda, majd postai úton továbbítottak a panaszosnak. A panaszos ezt követően - tévesen - a IX. kerületi önkormányzatnál kereste az okmányt. 
Tekintettel arra, hogy panaszos okmányait a XI. kerületi Önkormányzat készítette, a hiányzó lakcímazonosító kártya postázásával kapcsolatban tájékoztatás kértem a XI. kerületi önkormányzat polgármesterétől.
A polgármester ismételt megkeresésemet követően úgy tájékoztatott, hogy panaszos részére az okmányiroda 2000. február 25-én postázta a lakcímazonosító kártyát. A posta - kétszeri sikertelen kézbesítést követően - nem kereste jelzéssel visszaküldte a küldeményt a feladónak (a polgármester mind a két tértivevény másolatát csatolta a leveléhez). 2000. július 24-én Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Igazgatási Osztályvezetője tájékoztatás kért az önkormányzattól, tekintettel arra, hogy panaszos a belügyminiszterhez fordult lakcímkártyája kézbesítésének elmaradásával kapcsolatban. A tájékoztatás megadása mellett 2000. augusztus 3-án írásban értesítette az önkormányzat az ügyfelet, aki ezt követően augusztus 15-én az irodán átvette az okmányt. 
Egyebekben a polgármester arról tájékoztatott, hogy panaszos a személyi igazolványát 2000. február 21-én az általa kért helyen, a IX kerületi polgármesteri hivatalban átvette.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel
Tv. 34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

•	168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet a személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról
2. § (1) A személyazonosító igazolvánnyal összefüggő hatósági ügyben első fokon az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló kormányrendeletben meghatározott települési (a fővárosban a kerületi) önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: körzetközponti jegyző) jár el.
(2) A másodfokú hatósági jogkört a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője gyakorolja.
15. § (1) Az állandó személyazonosító igazolvány kiadását - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - bármely körzetközponti jegyző hivatalában (a továbbiakban: okmányiroda) lehet kérni.
25. § (1) A kérelmet az állandó személyazonosító igazolvány kiadásával kell teljesíteni.
(2) Az állandó személyazonosító igazolványt postai úton kell továbbítani, vagy kérelemre személyesen kell átadni a kérelmező részére.
(3) A postai úton át nem vett állandó személyazonosító igazolványt a kérelmező személyesen veheti át az értesítési cím szerint illetékes okmányirodában.
(4) A személyesen át nem vett állandó személyazonosító igazolványokat - az átvételre való felhívást követően - az okmányiroda a személyazonosító igazolvány kiállításától számított egy év elteltével megsemmisíti, és gondoskodik e ténynek a nyilvántartáson való feltüntetéséről.
49. § (1) Ez a rendelet 2000. január 1-jén lép hatályba.

Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
(4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.) Kormányrendelet (a továbbiakban: rendelet) lehetővé teszi, hogy a polgárok bármely körzetközponti jegyző hivatalában (okmányiroda) kérhetik a személyi és lakcímazonosító igazolvány kiadását (15. § (1) bekezdés). A panaszos ennek megfelelően fordult a XI. kerületi önkormányzathoz 2000. februárban. A személyi igazolványát február végén vette át panaszos - kérelmének megfelelően - a IX. kerületi polgármesteri hivatalban.
A XI. kerületi polgármester tájékoztatása szerint az okmányiroda a jogszabályoknak megfelelően postázta a lakcímkártyát. A nem kereste jelzéssel visszaérkezett okmányt a rendelet 25. §-ának (4) bekezdése értelmében annak kiállításától számított egy éven át köteles az okmányiroda megőrizni, ezt követően megsemmisíti. A panaszos lakcímkártyáját végül fél évvel később 2000. augusztus 15-én személyesen vette át a XI. kerületi polgármesteri hivatalban.
	A IX. kerületi polgármester a beadványban foglalt egyéb panaszokkal kapcsolatban úgy tájékoztatott, hogy a 2000. január 1-én megnyílt okmányirodában a kezdeti működés nem volt zökkenőmentes - technikai felszereltség hiányosságai, kevés ügyintéző, ezek miatt korlátozott nyitvatartás -, azonban ez nagyjából egy fél év alatt megoldódott. Az ügyfeleket ma minden nap fogadják, az ügyfélhívórendszer a várakozási időt, a számítógépes ügyintézés az eljárást lényegesen meggyorsította. Panasz az okmányiroda működésével kapcsolatban nem érkezett, eleinte a várakozási idő hosszúsága miatt szóbeli reklamáció előfordult.
Panaszosnak a rendészek magatartásával kapcsolatos sérelmére a polgármester úgy tájékoztatott, hogy ügyfélfogadási időben egy rendész végzi munkáját, aki az ügyfelek megfelelő irányítását és a rend fenntartását biztosítja.
A polgármester a megfelelő tájékoztatást hiányoló panasszal kapcsolatban úgy nyilatkozott, hogy az ügyfelek tájékoztatása szóban, telefonon, a helyi újságban és az okmányirodában kitett tájékoztatókon történik.
Végül a polgármester arról tájékoztatott, hogy panaszos a Budapesti XX., XXI. és XXIII. kerületi Ügyészséghez törvényességi kérelmet nyújtott be, amelyben - egyebek mellett - a Polgármesteri Hivatalban tapasztalható ügyintézés színvonalát sérelmezte. Az ügyészség ebben a körben nem észlelt jogszabálysértést.
	A lefolytatott vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a panaszlevélben foglalt sérelmek egyik önkormányzat dolgozóinak mulasztására sem vezethetők vissza. A IX. kerületi önkormányzatnál az esetleges problémák az új okmányirodák bekapcsolásából, valamint az ügyintézést segítő számítógépes háttér átmeneti üzemeltetési nehézségeiből adódtak. A szükséges okmányokat a XI. kerületi önkormányzat a jogszabályoknak megfelelően elkészítette.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a két önkormányzat eljárása az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott, ezért vizsgálatomat lezárom. 

Budapest, 2001. szeptember 19.

Takács Albert