OBH 2913/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte, hogy beadványa alapján Szajol Község Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzője (jegyző) hatékony intézkedést nem tett.
A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a jegyzőt, valamint a Szolnoki Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is.

Megállapított tényállás
	Mozgáskorlátozott panaszos beadványában arról tájékoztatta a község jegyzőjét, hogy a tulajdonukban lévő Szajol, ... u. ... szám alatti másfél szoba, konyhás lakóházukban élnek feleségével és két általános iskolás korú gyermekükkel. Sérelmezte, hogy az utca másik oldalán - a lakóházukkal szemben - lévő 17., illetve 19. számú ház lakói (szomszédok) ... "felhívása ellenére sem hagyták abba a förtelmes diszkózenét". Állítása szerint a szomszédok készülékéből a zene "... reggeltől estig döng, és az utcai szobában nem lehet tartózkodni". Panaszos állítása szerint Ő és családja a nagy hangerejű zene miatt nem tud pihenni, gyermekei nem tudnak tanulni, miáltal "nagyon sokat tűrnek és szenvednek". Panaszos arra kérte a jegyzőt, hogy tegyen pontot az ügy végére, s egyidejűleg közölte azoknak a személyeknek a nevét, akik állítása szerint bizonyíthatják nyugalmukat zavaró zene jelenlétét.
	Panaszos ismételten beadvánnyal fordult a jegyzőhöz, majd a polgármesterhez, illetve a Szolnoki Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályához, továbbá az Oktatási Minisztérium oktatási jogok biztosához is.
Az oktatási jogok biztosa panaszos beadványát hatásköre hiányára hivatkozva nem vizsgálta. A rendőrkapitányság tájékoztatása szerint a csendháborítás miatti szabálysértési eljárás a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozik.
	A jegyző panaszoshoz intézett tájékoztatása szerint: a panaszolt "... ingatlanok előtt négy alkalommal került sor helyszíni szemle megtartására", s "... egyetlen alkalommal sem hallatszott ki az utcára magas hangerejű zeneszó". Az önkormányzat 15/1995. (XII.13.) sz. rendelete 7. §-ának (2) bekezdése szerint "... zenét előállító és ahhoz csatlakozó hangosító berendezésből származó környezeti zajterhelés megengedhető határértéke nappal (06,00 és 22,00 óra között) 5 decibel, éjszaka (22,00 és 06,00 óra között) 45 decibel. Mivel nem állapítható meg a zajterhelés mértéke, és akusztikai mérésekkel sem tudja bizonyítani, hogy a fenti határértéket a Mátyás király u. 17. szám alatti lakók bizonyos időszakokban túllépik, ezért bejelentettek ellen szabálysértési eljárás bizonyítékok hiányában nem kezdeményezhető."
	A polgármester panaszosnak adott tájékoztatása tartalmában megegyezik a jegyző már idézett válaszával azzal az eltéréssel, miszerint javasolja, hogy tájékoztatásának el nem fogadása esetén "... a jövőben polgári peres úton próbáljon érvényt szerezni akaratának". 

Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének megkeresésére a jegyző által adott tájékoztatás lényegében megegyezik a jegyző által a panaszosnak adott tájékoztatással, az ügyben keletkezett, s a jegyző által megküldött iratok között a jegyző döntését tartalmazó határozat nem található.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
•	A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
•	A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés szerint "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 16. § (3) bekezdése előírja "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."
Az Áe. 37. § (1) bekezdése szerint "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

Álláspontom szerint: a beadványban foglalt panasz - mely szerint a már említett szomszédok panaszos felhívására ellenére sem hagyták abba a förtelmes diszkózenét és hogy a zene reggeltől estig döng, mely miatt az utcai szobában nem lehet tartózkodni, s hogy a nagy hangerejű zene miatt a család pihenni, az iskolás korú gyermekek pedig tanulni nem tudnak - alkalmas lehet birtoksértés megállapítására.
	Abban az esetben is, ha a jegyző a tényállás tisztázását követően a panaszos nyugalmát zavaró cselekmény alapján a birtokháborítás megvalósítását nem tudta volna megállapítani, panaszos kérelmét - a kérelem benyújtását követő 30 napon belül - határozattal kellett volna elbírálnia. A jegyző azonban a hivatkozott jogszabályok rendelkezései megtartásának elmulasztásával a tényállást nem tisztázta, az előtte folyamatban lévő eljárást nem fejezte be, az ügyben 30 napon belül határozatot nem hozott. A jegyző mulasztásával megsértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét. Ugyanakkor ez az eljárás veszélyezteti panaszos tulajdonhoz való jogát is. A mulasztás alkotmányos visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés 
	A megjelölt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a panasz alapján haladéktalanul hozzon határozatot; továbbá kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint Szajol Község Önkormányzatának jegyzőjét, továbbá polgármesterét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. július 13.

Lenkovics Barnabás