OBH 2860/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Gyorskocsi utcai rendőrségi fogdán levő fiatalkorú gyermeke nem részesül a fizikai és pszichikai állapotának megfelelő orvosi ellátásban. Kifogásolta továbbá, hogy a bíróság elutasította a gyermeke szabadlábra helyezése iránti kérelmet.
Az ügyben alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a budapesti rendőrfőkapitányt és a legfőbb ügyészt annak kivizsgálására kértem fel, hogy a panaszos gyermekének egészségügyi ellátása során megfelel-e a jogszabályoknak. 

Érintett alkotmányos jog:
•	Lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.): 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
92. § (1) Szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt a terhelt előzetes letartóztatásának akkor lehet helye, ha
a) megszökött, a hatóság elől elrejtőzött, illetőleg a bűncselekmény súlyossága folytán vagy egyéb okból a szökésétől vagy az elrejtőzésétől lehet tartani,
b) alaposan feltehető, hogy szabadlábon hagyása esetén az eljárást meghiúsítaná vagy megnehezítené, illetőleg veszélyeztetné,
c) az eljárás alatt szabadságvesztéssel büntetendő újabb bűncselekményt követett el, illetőleg alaposan feltehető, hogy szabadlábon hagyása esetén a megkísérelt vagy előkészített bűncselekményt véghezvinné vagy szabadságvesztéssel büntetendő újabb bűncselekményt követne el.
93. § (1) Az előzetes letartóztatás elrendeléséről a bíróság végzéssel határoz.
95. § (1) A vádirat benyújtása előtt elrendelt előzetes letartóztatás az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig, de legfeljebb egy hónapig tart. Az előzetes letartóztatást a helyi bíróság egy alkalommal, legfeljebb két hónappal meghosszabbíthatja. Három hónap eltelte után az előzetes letartóztatást a megyei bíróság egyesbíróként eljárva, két alkalommal, legfeljebb az előzetes letartóztatás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja. Ezt követően az előzetes letartóztatást a Legfelsőbb Bíróság hosszabbíthatja meg.
(2) A vádirat benyújtása után, az első fokú bíróság által elrendelt vagy fenntartott előzetes letartóztatás az elsőfokú bíróság ügydöntő határozatának kihirdetéséig, az ezután elrendelt vagy fenntartott előzetes letartóztatás az eljárás jogerős befejezéséig, de legfeljebb az elsőfokú bíróság által kiszabott szabadságvesztés tartamáig tart.
96. § (1) A hatóságoknak arra kell törekedniük, hogy az előzetes letartóztatás a lehető legrövidebb ideig tartson. Ha a terhelt előzetes letartóztatásban van, az eljárást soron kívül kell lefolytatni.
(2) Az előzetes letartóztatást nyomban meg kell szüntetni, ha elrendelésének oka megszűnt, vagy tartama meghosszabbítás nélkül lejárt. Az előzetes letartóztatás megszüntetésére a vádirat benyújtásáig az ügyész is jogosult.
302. § (1) Fiatalkorú előzetes letartóztatásának a 92. § (1) bekezdésében megállapított okok esetében is csak akkor van helye, ha ez a bűncselekmény különös tárgyi súlya folytán szükséges.
(3) A bíróság dönt arról, hogy az előzetes letartóztatást - a fiatalkorú személyiségére vagy a terhére rótt bűncselekmény jellegére tekintettel - hol kell végrehajtani.

•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről:
17. § (1) Fogvatartottat zárkában elhelyezni csak előzetes orvosi vizsgálat után, az orvosi vélemény figyelembevétele mellett lehet.
(2) Az előzetes orvosi vizsgálat során az orvosnak írásban kell állást foglalnia abban, hogy a fogvatartott egészségi állapotára figyelemmel elhelyezhető-e a fogdában, illetőleg elkülönítése indokolt-e. Írásban kell rögzíteni a fogvatartotton lévő külsérelmi nyomokat és azok keletkezési körülményeire vonatozó orvosi nyilatkozatot. Idegenrendészeti őrizetes orvosi vizsgálatánál - fogvatarthatóságot kizáró okként - figyelembe kell venni a Vhr. 32. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat is.
22. § (1) A fogvatartottak orvosi ellátását a fogvatartásért felelős, elsősorban a rendőrorvosi szolgálat, ennek hiányában - szerződés alapján - az állami, önkormányzati egészségügyi szolgálat útján biztosítja.
(2) A fogvatartottak munkanapon kívüli, sürgősségi orvosi ellátásáról, látlelet elkészíttetéséről a fogvatartásért felelős az (1) bekezdés szerint gondoskodik. Az orvos munkanapokon a fogdában kialakított egészségügyi helyiségben a szükséges ideig rendelést tart. Ennek keretében a fogvatartottat részletesen megvizsgálja:
a) felírja a fogvatartott egészségi állapota miatt feltétlenül szükséges gyógyszert, melynek beszerzését a fogvatartásért felelős biztosítja, engedélyezi a fogvatartott által állandóan szedett, saját költségén beszerzett gyógyszer, vitamin felhasználását,
b) látleletet vesz fel, ha a fogvatartotton külsérelmi nyomot észlel, nyilatkozik a sérülés valószínű okáról, rögzíti továbbá azt is, hogy a fogvatartott a sérülés okát miben jelölte meg,
c) rögzíti a kábítószer-élvezetre, egyéb szenvedélybetegségekre, illetve az attól való függőségre utaló külső jeleket, tüneteket.
(3) A fogvatartott nőt terhessége vagy annak gyanúja esetén, a lehető legrövidebb időn belül, nőgyógyászati szakrendelésre utalja. Terhes nő befogadása esetén gondoskodik a terhesgondozásról, a terhesség megszakítására irányuló kérelem alapján intézkedik a szükséges eljárás lefolytatásáról.
(4) Intézkedik a fertőző betegség, tetvesség, rühesség kezelésére, a járványveszély megelőzésére, a fogvatartott kórházba szállítására, ha az étkezés megtagadása vagy szenvedélybetegség fennállása során keletkező elvonási tünetek miatt életveszély áll fenn, vagy ha ezt egyébként indokoltnak tartja.
(5) Amennyiben a szükséges orvosi, szakorvosi ellátás a fogdában nem biztosítható, az emiatt szükségessé váló szállítás, kísérés és őrzés költségei a fogvatartásért felelőst terhelik.
(6) Ha a fogvatartott kórházi kezelése válik szükségessé, őrzéséről a fogvatartottal szembeni eljárást folytató szerv vezetője gondoskodik.
(7) Az orvos által rendelt gyógyszert fogvatartottanként elkülönítve a fogdaőrség kezeli. A fogvatartott egy időben csak az orvos által előírt mennyiségű gyógyszert tarthatja magánál, kiegészítéséről az orvos által előírt formában és mennyiségben a fogdaőrség gondoskodik. A gyógyszer bevételét a fogdaőrség ellenőrzi.
(8) Az orvos jogosult a fogvatartott egészségi állapotával kapcsolatos, a fogvatartást megelőző időszakban keletkezett orvosi iratok beszerzésére.
(9) A fogvatartott szándékos egészségkárosítása, illetőleg az étkezés megtagadása miatt szükségessé váló orvosi ellátással összefüggő szállítási, őrzési költségek a fogvatartottat terhelik. Amennyiben a fogvatartottnak nincs letéti pénze a költségeket a fogvatartásért felelős megelőlegezi.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos fiatalkorú gyermekének előzetes letartóztatását - emberölés bűntettének alapos gyanúja miatt - 2000. május 25-én rendelte el a Budai Központi Kerületi Bíróság. A kényszerintézkedés határidejét augusztus 25-ig meghosszabbították.
Az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok eljárásának, határozatának, illetve intézkedésének vizsgálatára terjed ki. Az Obtv. 29. § (1) bekezdése értelmében a bíróság nem tekinthető hatóságnak, ennélfogva eljárása, határozata (intézkedése), ennek elmulasztása nem vizsgálható. Az előzetes letartóztatás kérdésében a Be. 93. § (1) és 95. § alapján a bíróság határoz, ennélfogva a döntés megalapozottságát az országgyűlési biztos nem bírálhatja felül.
	A budapesti rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint a panaszos gyermekét 2000. május 23-án, a Gyorskocsi utcai rendőrségi fogdába történő befogadásakor az előírt orvosi vizsgálatnak vetették alá. Az orvosi vélemény tartalmazza, hogy a fiatalkorú a fogdán elhelyezhető, nem fogyaszt gyógyszert, szakorvosi ellátást igénylő betegségben nem szenved. A fogvatartottnak - befogadása óta - nem volt semmilyen orvosi ellátást igénylő panasza, gyógyszert továbbra sem szed. Egyedül fogszabályozójának beállítására volt szükség, ezért 2000. június 15-én a megfelelő szakrendelőbe - a Stromatológiai Intézetbe - szállították.
A panaszos jelezte az ügy előadójának, hogy gyermekét korábban asztmával kezelték, és különböző gyógyszereket szedett; továbbá két és fél éves kora óta pszichológus foglalkozott a gyermekkel. Az előadó 2000. május 25-én hivatalos feljegyzésben kérte a felcseri szolgálatot a gyógyszerek beszerzésére. Július 6-án pedig jelentésben rögzítette, hogy beszerezték a panaszos által említett, a fiatalkorú esetlegesen kiújuló asztmájának kezeléséhez szükséges gyógyszereket.
	A legfőbb ügyész tájékoztatása szerint a nyomozó hatóság 2000. június 6-án elrendelte a fiatalkorú gyanúsított igazságügyi elmeorvosszakértői és pszichológiai szakértői vizsgálatát. Megállapították, hogy sem a terhelt, sem törvényes képviselője, ill. védője nem fordult panasszal az ügyészséghez az egészségügyi ellátással kapcsolatban. A nyomozás és a fogvatartás törvényessége felett fokozott ügyészi felügyeletet gyakorló ügyész nem tárt fel mulasztást e tekintetben.
	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján - megállapítottam, hogy a panaszos gyermekének a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos joga nem szenvedett sérelmet. A fiatalkorú fogvatartott egészségügyi ellátásáról a BRFK Gyorskocsi utcai fogdájában megfelelően gondoskodtak. Fentiekre tekintettel a budapesti rendőrfőkapitány és a legfőbb ügyész tájékoztatását elfogadtam és a vizsgálatot lezártam.

Budapest, 2001. szeptember 17.

Takács Albert