OBH 2773/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy részaránytulajdonának megfelelő föld egy részét - az új eljárás lefolytatását követően is - az általa korábban kifogásolt helyen kapta meg, illetve részaránytulajdona egy részének kiadásáról döntés még nem született.
	A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Tájékoztatás és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal), valamint a Nagyatádi Körzeti Földhivatalt (Földhivatal). 

Megállapított tényállás
	Panaszos sérelmezte, hogy részaránytulajdonának megfelelő termőföld egy részét az FM Hivatal a 3/387-2/1999. számú határozatával a táblán belül olyan helyen adta ki, mely azonos a földkiadó bizottsági határozatban megjelölttel, illetve hogy a kiadott föld alakja nem megfelelő, valamint hogy további 3,55 aranykorona értékű részaránytulajdona kiadásáról határozatot még nem kézbesítettek.
	A Földhivatal által rendelkezésemre bocsátott, a segesdi Új Élet Tsz. tulajdoni különlapjainak tanúsága szerint panaszos 123,84 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezett.
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy panaszos részaránytulajdona egy részének megfelelő - 2,43 aranykorona értékű - termőföldet panaszos részére a földkiadó bizottság határozatával kiadott, mely határozat fellebbezés híján jogerőre emelkedett, s ennek alapján a földhivatal panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte a segesdi 0137. számú, erdő művelési ágú termőföldre.
	Panaszos részaránytulajdonának megfelelő további - 121,41 aranykorona értékű - termőföld kiadásáról rendelkező földkiadó bizottsági határozatokat panaszos fellebbezéssel támadta meg. A fellebbezést az FM Hivatal bírálta el, s a földkiadó bizottság határozatait megsemmisítette, az új eljárásra való kötelezés mellett. Jogszabályváltozás folytán az új eljárást az FM Hivatal folytatta le. Az FM Hivatal sorsolással állapította meg panaszos földkiadásának táblán belüli helyét, s ennek alapján a 3/387-2/1999. számú határozatával panaszos tulajdonába adta a segesdi 077/12. helyrajzi számú 117,86 aranykorona értékű termőföldet. Panaszos e határozat ellen fellebbezéssel élt, és sérelmezte, hogy az FM Hivatal határozatában megjelölt földkiadás táblán belüli helye megegyezik a földkiadó bizottsági határozatokban foglaltakkal, s hogy a kiadott földrészleten bányagödör, szeméttelep, út is található, s a föld alakja sem megfelelő.
	A fellebbezést, jogszabályváltozás folytán az FVM Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatala (másodfokon eljáró közigazgatási szerv) bírálta el a 3270/1999. számú és 2000. március 14-én kelt határozatával. A másodfokon eljáró közigazgatási szerv az elsőfokon eljáró FM Hivatal határozatát helyben hagyta arra hivatkozással, hogy az FM Hivatal a földkiadás helyét nyilvánosan megtartott és szabályosan lefolytatott sorsolás eredményeként állapította meg, ezért a fellebbezéssel támadott FM hivatali határozat nem törvénysértő. A panaszos részére kiadott föld igen jó minőségű, 2. minőségi osztályba tartozó szántó, melyhez 0,17 aranykorona értékű erdő is tartozik. A határozat indokolásából az is kiolvasható, hogy az 1993. évi II. törvény 9/B. § (6) bekezdése a sorsolást követő 15 napon belül az érintett részaránytulajdonosok számára cserelehetőséget biztosít. E cserelehetőséggel egyesek éltek is. Panaszos ezzel a lehetőséggel nem élt.
	A másodfokú határozat jogerőre emelkedését követően az FM Hivatal a 3/245/2000. számú és 2000. augusztus 11. napján kelt határozatával panaszosnak további 3,55 aranykorona értékű földet adott ki. E határozat ellen panaszos fellebbezéssel nem élt. A határozat fellebbezés híján jogerőre emelkedett. Ezzel panaszos földkiadása befejeződött, s az FM hivatali határozatokkal kiadott valamennyi földre panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba a Földhivatal bejegyezte.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	A földkiadási eljárásra vonatkozó alapvető rendelkezéseket az 1993. évi II. törvény (Tv.) határozza meg. 
A Tv. 5. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
A (2) bekezdés szerint "A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét."
A (3) bekezdés előírja "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."
A Tv. 6. §-ának (7) bekezdése rögzíti "Ha a földkiadási kérelmek teljesítésére a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földek az adott településen - a településen belül a belterületen, illetőleg a külterületen - a földkiadási igények nagy száma miatt nem elegendőek, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok részvételével egyezség létrehozását kísérli meg, annak eldöntése céljából, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők az adott helyen. Ha nem jön létre egyezség, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők. A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni."
A (8) bekezdés kimondja "Az adott csoportban ki nem elégíthető igényeket teljesítési sorrendben a következő csoportban, illetőleg a földkiadási kérelemben megjelölt következő településen kell - szükség esetén nyilvános sorsolással - teljesíteni. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."
A Tv. 7. § (1) bekezdés azt rendeli "Ha a részarány-földtulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti kérelmében megjelölte, hogy az elkülönített földalapon belül melyik földrészletből kéri földjének kiadását, és a kérelem a 6. §-ban foglaltak figyelembevételével teljesíthető, a földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonos által megjelölt földrészletet jelöli ki a földkiadás helyéül. Ha a földrészlet valamennyi kérelem teljesítésére nem elegendő, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok között egyezség létrehozását kísérli meg. Ha egyezség nem jön létre, a kielégíthető kérelmekről nyilvános sorsolással dönt és erről jegyzőkönyvet készít."
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "Az (1) bekezdés szerint ki nem elégíthető igényekre vonatkozóan a földkiadó bizottság az érintettek közötti egyezség alapján, egyezség hiányában pedig sorsolással állapítja meg, hogy melyik földrészletből teljesíthető a földkiadási kérelem, és erről jegyzőkönyvet készít."
A Tv. 9/B. § (1) bekezdése szerint "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
A Tv. 11. §-ának (3) bekezdése rögzíti "A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani."
A (4) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja."
A Tv. 11/A. §-a úgy rendelkezik, hogy "Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el."

A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy az FM Hivatal az új eljárásban panaszos földkiadásának helyét 1999. július 22. napján a törvény előírásainak megfelelően szabályosan meghirdetett és megtartott nyilvános sorsolás eredményeként állapította meg a 3/387-2/1999. számú határozatával.  Ezért panaszosnak nem alapos az a kifogása, melyben sérelmezi, hogy az FM Hivatal hivatkozott határozatában a földkiadás helyéül megjelölt hely azonos a földkiadó bizottsági határozatokban megjelölttel. Úgyszintén az sem, mely az FM hivatali határozattal kiadott föld alakját, illetve 3,55 aranykorona értékű részaránytulajdon kiadásának elhúzódását sérelmezi. Ugyanis a törvény a kiadott föld alakjára kötelező előírást nem tartalmaz. Tényként volt megállapítható azonban, hogy az FM Hivatal 3,55 aranykorona értékű részaránytulajdon kiadásáról csak a már hivatkozott határozatának jogerőre emelkedését követően 2000. augusztus 11. napján hozott döntést, ez a tény azonban az FM Hivatal mulasztásaként azért nem értékelhető, mert az FM Hivatal csak a földhivatali egyeztetést követően kerülhetett olyan helyzetbe, hogy megállapíthassa a panaszos részére még kiadandó részaránytulajdon aranykorona értékét. Ennek megtörténtét követően az FM Hivatal az említett aranykorona értékű földet határozatával panaszosnak kiadta. Panaszos fellebbezésének hiányában e határozat jogerőre emelkedett, ennek következtében panaszos földkiadása befejeződött. Megállapítottam, hogy panaszos részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű föld kiadása megtörtént, s az FM hivatali határozatokkal kiadott valamennyi föld tulajdonjogát a földhivatal az ingatlan-nyilvántartásba panaszos nevére bejegyezte. Az FM Hivatal eljárása során a hivatkozott törvény rendelkezéseit betartotta, eljárása során az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem okozott, ezért a panaszbeadványt az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiánya miatt elutasítom. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Hivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2001. március 6.

Gönczöl Katalin