OBH 2714/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
A Délmagyarország folyó év május 23-án megjelent "Kit (nem) zavar a bűz?" című cikke arról tudósít, hogy Hódmezővásárhelyen egy lakóház egyik lakásában a bérlő nem megfelelően tart kutyát és macskákat. A polgármesteri hivatal a lakók birtokvédelmi kérelmét arra hivatkozva utasította el, hogy a bérlő által okozott birtoksértő magatartás több mint egy éve fennáll.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert több, alkotmányos joggal összefüggésben merült fel visszásság lehetősége.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Alkotmány   2. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	Alkotmány 13. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	Alkotmány 18. §  A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:
•	A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

•	A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

•	41/1997. (V.28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról (továbbiakban: Szabályzat)
1. § (4) Az állatok tartása az emberek, az állatok egészségét nem veszélyeztetheti, a környezetet nem károsíthatja.

Megállapított tényállás:
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől az alábbiakról:
a.	az önkormányzat rendelkezik -e  állattartási rendelettel, és annak alapján folytatott -e eljárást, valamint meghatározta -e a kérdéses lakásban tartható állatok számát. Ha igen, a határozatot kötelezett végrehajtotta -e, illetve milyen végrehajtási intézkedést tett? Ha nem, annak mi az oka, illetőleg tervezi -e a vonatkozó eljárást lefolytatni?
b.	a cikkben szereplő lakóépület milyen tulajdonú, amennyiben vegyes  (magán - és önkormányzati), a  bérlakás jókarbantartásáról  a helyi rendelet alapján kinek kell gondoskodnia?  
c.	az együttélés szabályait súlyosan megszegő bérlővel szemben az önkormányzat mint tulajdonos, milyen intézkedést tett?

	A jegyző válaszából kiderült, hogy a panaszlott személlyel szemben nem folytatott le hatósági eljárást. Az állattartással kapcsolatos első bejelentés 1996-ban érkezett a polgármesteri hivatalba. Ezt követően még négy ízben jelentette be a lakóközösség, hogy elviselhetetlen az állattartás bűze. A polgármesteri hivatal több ízben szólította fel a bérlőt, illetőleg tartott helyszíni szemlét a lakásban, s mindannyiszor levélben, illetőleg szóban intézkedtek a szabálytalan állattartás megszűntetése érdekében. A társasház közös képviselőjének birtokvédelmi kérelmét a jegyző elutasította arra való hivatkozással, hogy a birtoksértő magatartás több mint egy éve fennállt. Az állattartással érintett lakás önkormányzati bérlakás, melynek bérlője bejelentette vételi szándékát. A lakást a cikk megjelenése előtt már elidegenítette az önkormányzat a bentlakó részére.

A vizsgálat megállapításai:
	Az  Áe. 15. § (1) bekezdése az elintézési határidőről szólva rögzíti, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ezt a határidőt az Áe. 15 §. (3 ) bekezdése alapján az eljáró közigazgatási szerv vezetője indokolt esetben egy ízben, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Ezeknél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
	A jegyző  azon  eljárásával, hogy csak felszólította a bérlőt, hogy szűntesse meg a szabálytalan állattartást, valamint hogy takarítsa ki a lakását oly módon, hogy a macskák bűze ne zavarja a lakóközösséget, megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény fentebb ismertetett előírásait, miután nem határozattal bírálta el a hozzá benyújtott kérelmeket. A határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmány 13. § (1) bekezdésben garantált tulajdonhoz (és annak részjogosítványához, a rendeltetésszerű használathoz) fűződő alkotmányos joggal és az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított, a jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	A 72/1995.(XII.15) AB határozat elvi éllel szögezte le:
"Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen... A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen...Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. ... Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos magán- és – közvetlenül vagy közvetve – közérdeket szolgál".
	A folyó év áprilisában hozott határozatot, figyelemmel arra, hogy a birtokvédelmi eljárásban hozott döntést érdemben csak a bíróság vizsgálhatja felül a Ptk-ban foglaltak szerint, nem vizsgáltam. Ugyanakkor megállapítottam, hogyha a jegyző már az első bejelentést határozattal bírálja el, a szabálytalan állattartással (rendszeresen 5-6 macska tartózkodik a lakásban) kapcsolatos problémák valószínűleg nem ismétlődtek volna, hiszen egy végrehajtható határozat teljesítésének kikényszerítésére megvannak a megfelelő eljárási szabályok.
	A jegyző megküldte részemre a helyi állattartási rendeletet is. A 22/1993. (10.11.) Kgy. sz. renedelet 37. § (1) bekezdése értelmében az "állatok tartásához a háztulajdonosok, illetve a kezelőszerv engedélye mellett a lakók (lakásonkénti egy szavazattal számított) egyszerű többségének hozzájárulása szükséges. Társasházaknál, szövetkezeti lakásoknál az alapító okirat rendelkezései az irányadók". Az ismertetett helyi rendelet alapján az állattartási ügyekben a polgármesternek van hatásköre eljárni. A jegyzőnek továbbítania kellett volna a polgármester részére a lakóközösségnek a több macska tartását kifogásoló bejelentését, akinek (határozattal elrendelt) intézkedése alapján a macskák számának esetleges korlátozásával is megszűntethető lett volna a panasz. Az iratok tanúsága szerint a panasz benyújtásakor a panaszlott személy csak egy macskát tartott, lakásában a szabálytalan állattartásnak már csak kis nyomát találták a helyszínelők.
	A birtokvédelmi ügyben végül is a jegyző meghozta a határozatát. A kérelmeket, figyelemmel arra, hogy a birtoksértő állapot több mint egy éve fennáll, a Ptk. 191. § (1) bekezdése alapján elutasította. A határozat meghozatalával a jegyző a mulasztását pótolta, biztosította a jogorvoslat igénybevételének lehetőségét, ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.
	Szükségesnek tartom azonban felhívni a jegyző figyelmét mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan betartására.

Budapest, 2000. október 25.

Gönczöl Katalin