OBH 2631/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos 2000. májusában fordult hozzám amiatt, hogy 1998-ban egy budapesti lakásvásárlásnál közreműködő ügyvéd ellen a Budapesti Ügyvédi Kamarához (a továbbiakban: Kamara)  írásban benyújtott panaszát nem fogadták el. Állítása szerint a Kamara elnöke személyesen fogadta, és közölte, hogy nem tudja elfogadni a panaszt sem szóban sem írásban mindaddig, amíg a közreműködő ügyvéddel szemben jogerős büntető határozat nem születik. Utóbb jutott a panaszos tudomására, hogy nincs jogszabályi akadálya annak, hogy a panaszt benyújtsa, ezt a jogát nem korlátozhatják. A panaszos kérte a Kamara eljárásának kivizsgálását. 

Érintett alkotmányos jogok: 
A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog, az állampolgárnak az a joga, hogy panaszát, kérelmét az arra illetékes szervek tisztességes eljárásban  intézzék (Alkotmány 2. § (1) bekezdés).
A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül, vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé (Alkotmány 64. §).

Alkalmazott jogszabály:
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 41. § (1) bekezdése, mely szerint nem indítható fegyelmi eljárás, ha azt a kamara elnöke a fegyelmi vétségnek a tudomására jutásától számított hat hónap alatt nem kezdeményezte, vagy a cselekmény befejezése óta 3 év eltelt.
(2) bekezdés: Az a fegyelmi vétség, amely bűncselekmény törvényi tényállását valósítja meg, a bűncselekménnyel együtt évül el.
42. § (4) bekezdés: A kamara elnökének, elnökhelyettesének, főtitkárának, titkárának, fegyelmi megbízottjának, elnökségi tagjának fegyelmi ügyében - ideértve az előzetes vizsgálat elrendelését is - a Magyar Ügyvédi Kamara elnöksége által kijelölt kamara jár el.
46. § (1) bekezdés: A kamara elnöke az előzetes vizsgálat elrendeléséről haladéktalanul tájékoztatja az eljárás alá vont ügyvédet és közli vele az eljárás okát.
(2) bekezdés: A fegyelmi megbízott feladata a tényállás megállapításához szükséges körülmények tisztázása. Ennek érdekében nyilatkoztatnia kell az eljárás alá vont ügyvédet, meghallgathatja a tanúkat, szakértő közreműködését veheti igénybe, az ügy iratait az ügyvédtől bekérheti és egyéb bizonyítást végezhet. Az eljárási cselekményről jegyzőkönyvet kell készíteni.
47. § A kamara elnöke az előzetes vizsgálat után a következő határozatot hozza, illetve intézkedést teszi: a.) megszünteti az előzetes vizsgálatot, b.) az előzetes vizsgálat megszüntetése mellett kisebb súlyú fegyelmi vétség esetén írásban figyelmeztetést alkalmaz. c.) elrendeli a fegyelmi eljárást.
62. § (1 ) bekezdése: Az eljárás alá vont ügyvéd elleni büntetőeljárás jogerős befejezéséig a fegyelmi eljárást fel lehet függeszteni.
(2) bekezdés:  A büntetőügyben eljáró hatóság ügyvéd ellen indított büntetőeljárásról és befejezéséről értesíti a kamarát.

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai: 
	A panaszban előadottak alapján megkerestem a Kamara elnökét, aki arról tájékoztatott, hogy a Magyar Ügyvédi Kamara kijelölése alapján a Pest-megyei  Ügyvédi Kamara (továbbiakban: Pest-megyei Kamara)  vizsgálta ki a panaszosnak a budapesti ügyvéd ellen előterjesztett panaszát. Később panaszt nyújtott be a Kamara elnöke ellen is annak kamarai elnöki tevékenysége miatt, melyet szintén a Pest megyei  Kamara vizsgált ki.
A tájékoztatáshoz mellékelt határozatok és a panaszban előadottak alapján a következő tényállást állapítottam meg:
	A panaszos megbízást adott egy budapesti lakással kapcsolatos adásvételi szerződés elkészítésére a panaszolt ügyvédnek. Az ügyvéd 1998. május 20-án szabályszerű tényállást vett fel, melyben  rögzítette, hogy a végleges adásvételi szerződés megkötésére nem kerülhet sor, mert az ingatlan még az önkormányzat tulajdona és ott az eladó csupán bérlő. Az Önkormányzat az eladónak vételi ajánlatot küldött.
Ugyanezen a napon a fenti szerződésre vonatkozóan előszerződést készített, melyben rögzítette a  vételárat, az ingatlan adatait, valamint azt a körülményt, hogy a vételár terhére 200.000.- Ft. foglalót fizet a panaszos. Rögzítette továbbá azt, hogy a végleges adásvételi szerződés megkötésének feltétele az, hogy az eladó az ingatlan tulajdonjogát széljegyes tulajdoni lappal igazolja. 
A 200.000.- Ft. foglalón felül kifizetett vételár részletek (a teljes vételár 1. 750.000.-Ft. volt) kifizetéséről az ügyvéd csak utólag szerzett tudomást.
Az önkormányzati lakással kapcsolatos adásvétel elhúzódott, ezért az ügyvéd 1998. szeptember 4. napján egy szerződés kiegészítést készített, melyben a panaszos további 
1. 650.000.- forint kifizetésére vállalt kötelezettséget azzal, hogy ebből az összegből fizeti ki az eladó az Önkormányzatnak a vételárat és a lakást terhelő adósságokat. Az eladó 1998. októberében lett az ingatlannak tulajdonosa és megállapodott az ügyvéddel, hogy október 19-én a végleges adásvételi szerződést aláírja. Addigra a panaszos már 1. 531. 500.- forintot kifizetett az eladónak. A jelzett napon az eladó megjelent az ügyvédi irodában, a panaszos azonban nem. Az ügyvéd jegyzőkönyvbe foglalta az eladónak azt a szándékát, hogy eláll a szerződéstől. Később a panaszos is megjelent az irodában, de ittas állapota miatt vele tárgyalni nem lehetett. 
Ezután derült ki, hogy az ingatlan eladója más személlyel kötött végleges adásvételi szerződést az ingatlanra.
A Kamarához benyújtott panasz szerint az eljáró ügyvéd szakszerűtlenül járt el, mert csak előszerződést készített, azt nem mutatta be határidőben a Földhivatalba. Ezért fordulhatott elő, hogy az ingatlan tulajdonosai másodszor is eladták az ingatlant, az új vevő végleges szerződést kötött és bejegyezték az ingatlan-nyilvántartásba.
A Pest megyei Kamara elnöke a 85/2000. számú határozatával az ügyvéd ellen indított előzetes fegyelmi eljárást megszüntette azzal az indokkal, hogy az iratokból megállapíthatóan az ügyvéd úgy járt el, ahogy az általában elvárható.
	Az a körülmény, hogy az előszerződést a Földhivatalba nem nyújtotta be, hibának nem tekinthető, mert az előszerződés széljegyzetben történő rögzítését az ingatlan-nyilvántartási szabályok nem teszik lehetővé, a végleges szerződés elkészítése pedig mindaddig nem volt lehetséges, ameddig az eladó az Önkormányzattal adásvételi szerződést nem kötött. Felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy amennyiben a jogügylet miatt kár érte, azt polgári peres eljárásban érvényesítheti.
A panaszos a határozat ellen fellebbezést jelentett be a Magyar Ügyvédi Kamarához, de azt elutasították arra hivatkozva, hogy a panaszolt ügyvédet semmilyen felelősség nem terheli. Nem kétséges, hogy az ügyben csalás történt, de ezt nem az előszerződést kötő ügyvéd, hanem a rosszhiszeműen eljárt eladó követte el. Az ügyvéd tevékenységét az esetben lehetne felróni, ha a még nem tulajdonos eladó és a panaszos vevő között végleges adásvételi szerződést készített volna.
	A Pest-megyei Kamara eljárt a panaszosnak a Kamara elnöke ellen benyújtott panasza ügyében is. Az előzetes eljárásban a Pest-megyei Kamara azt vizsgálta, hogy a Kamara elnöke elnöki minőségében követett-e el az ügyvédi tekintélyt csorbító magatartást. A beszerzett iratokban foglaltak a panaszt nem támasztották alá, ezért a Pest Megyei Kamara az 57/ 2000. számú határozatával az előzetes vizsgálat elrendelését megtagadta.
A Magyar Ügyvédi Kamara a Pest-megyei Kamara elnökének határozatát helybenhagyta. Az indokolást kiegészítette azzal, hogy a Kamarához 1999. január 4-én érkezett panaszra  a panaszolt ügyvéd  1999. január 6-án tette meg igazoló nyilatkozatát. Ezt követően a panaszos személyesen is felkereste a kamara elnökét  és akkor készült az a mindkettőjük által aláírt feljegyzés melyben a panaszos előadta, hogy az ügyvéd ellen a nyomozás folyamatban van, és vállalta, hogy a büntetőügy később keletkező iratait a Kamarának meg fogja küldeni.
A feljegyzés tartalmazza azt is, hogy a panaszos büntetőüggyel kapcsolatos bejelentése miatt a kamarai eljárás a büntetőügy lezárásáig felfüggesztésre kerül. A panaszos azonban nem küldött iratot annak igazolására, hogy a büntető eljárás indult az ügyvéd ellen, hanem 2000. szeptember 18-án  a Magyar Ügyvédi Kamarához is bejelentést tett, melyet követően a Magyar Ügyvédi Kamara az eljárás lefolytatására - a panaszolt ügyvéd kamarai tisztsége miatt  a Pest megyei Kamarát jelölte ki.
A határozat megállapítja, hogy a Kamara elnöke a jogszabályoknak megfelelően járt el és a fellebbezés azon állítása, miszerint a tudomására jutott törvénysértés miatt elmulasztott előzetes vizsgálatot, illetve fegyelmi eljárást kezdeményezni a panaszolt ügyvéddel szemben, tévesek.
	A fenti tényállással kapcsolatban az alábbi megállapításokat teszem:
Eljárásom során azt vizsgálom, hogy a panaszosnak a Kamarához benyújtott panaszát követő intézkedések megfelelnek-e az ügyvédekről szóló törvény előírásainak, érvényre juttatják-e a jogbiztonsághoz való jogot továbbá, hogy az eljárás során a panaszosnak adott tájékoztatás megfelelően szolgálja e a panaszjog érvényesülését.
Az ügyvédekről szóló törvény fent idézett rendelkezése szerint a kamara elnöke az előzetes vizsgálat elrendeléséről haladéktalanul tájékoztatja az eljárás alá vont ügyvédet, és közli vele az eljárás okát. Ennek a Kamara elnöke eleget tett, mert igazoló nyilatkozat megtételére hívta fel a panaszolt  ügyvédet. Ezzel az előzetes vizsgálat a panaszos bejelentésére megindult.
Az előzetes vizsgálatot három hónap alatt be kell fejezni, de erre csak 2000. október 2-án, az előzetes vizsgálat megindulását követő 20 hónap múlva került sor.
	A panaszos úgy tájékoztatta, a Kamara elnökét, hogy az ügyvéd ellen nyomozás indult, ezért helytálló volt az a tájékoztatása, hogy ez olyan előkérdés, amelynek eldöntéséig a fegyelmi eljárást fel lehet függeszteni. Az ügyvéd ellen azonban nem indult meg a fegyelmi eljárás, az előzetes vizsgálat felfüggesztését pedig ilyen okból a jogszabály nem teszi lehetővé. A Kamara elnöke tehát akkor járt volna el jogszerűen, ha az előzetes vizsgálatot -miután a panaszos 3 hónap alatt sem csatolta a büntetőeljárásra vonatkozó iratokat-  befejezi, illetve, ha ezt az összeférhetetlenségi szabályok nem engedik, akkor a panaszt a Magyar Ügyvédi Kamarához kellett volna továbbítani az addig keletkezett iratokkal együtt. Az ügyvédekről szóló törvény ugyanis előírja, hogy a kamara elnökének...., fegyelmi megbízottjának, elnökségi tagjának fegyelmi ügyében  - ideértve az előzetes vizsgálat elrendelését is  - a Magyar Ügyvédi Kamara elnöksége által kijelölt kamara jár el. A jogszabály nem említi, de összeférhetetlen esetekben feltehetően az előzetes vizsgálat megtagadása is a Magyar Ügyvédi Kamara által kijelölt kamara hatáskörébe tartozik. A panaszosnak az a feltevése, hogy a panaszára a Kamara elnöke nem tett intézkedést -ilyen előzmények után - nem teljesen alaptalan. Ugyanakkor meg kell állapítanom azt is, hogy a panaszos maga is közrehatott az eljárás elhúzódásában azzal, hogy a Kamaránál személyes meghallgatása során felvett jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségének nem tett eleget és nem igazolta a büntető eljárás megindulását. Az előzetes vizsgálat időben történő befejezése esetén sem lett volna orvosolható a panaszos sérelme, mert az ügyvéd felelősségét a kamarai eljárásában nem állapították meg,  az eladóval szemben fennálló követelését csak polgári peres úton érvényesíthette. Erről a Pest-megyei Kamara határozatában megfelelően tájékoztatta. A  kamarai határozatokból megállapítható, hogy a  Budapesti Kamara Elnöke a panasz alapján tett intézkedéseket. Téves a panaszosnak az a feltevése, hogy a Kamara elnöke azért nem indította meg az eljárást, mert ha eltelik a tudomásra jutástól számított 6 hónap elévülési idő, akkor fegyelmi eljárás már nem indítható. Ha a fegyelmi vétség bűncselekmény törvényi tényállását is megvalósítja, akkor a bűncselekménnyel együtt évül el. A panaszos maga állította, hogy az ügyvéd ellen büntető eljárás indult, igy nem kellett attól tartani, hogy az elévülés miatt az ügyvéd már nem lesz felelősségre vonható.
 Mindezek alapján az ügyben az érintett alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot nem állapítok meg. 
Felhívom azonban a Budapesti Kamara Elnökének figyelmét arra, hogy hasonló esetekben gondoskodjon az előzetes vizsgálat határidőben történő befejezéséről, illetve összeférhetetlenség esetén a panasznak az eljáró kamara kijelölése érdekében a Magyar Ügyvédi Kamarához való felterjesztéséről. 

Budapest, 2002. május 30.

Lenkovics Barnabás