OBH 2563/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  A soproni Erkel Ferenc Általános Iskola megszüntetése

Az eljárás megindulása
	A panaszos a soproni Erkel Ferenc Általános Iskola Szülői Szervezete nevében fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz az önkormányzatnak az iskola megszüntetésével kapcsolatos döntése miatt. Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos kifogásolta, hogy Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata a 105/2000 (IV.27.) Kgy. számú határozatában úgy döntött, hogy a településen az alapfokú oktatási feladatát a következő tanévtől 8 helyett 7 általános iskolával látja el. A 106/2000 (IV.27.) Kgy. számú határozatban pedig arról döntött, hogy az Erkel Ferenc Általános Iskolát 2000. július 31-i hatállyal jogutód nélkül megszünteti.
	Az önkormányzat 2000. április 18-án az előterjesztést megküldte véleményezésre az intézmény nevelőtestülete, a szülői-közösség és a diákönkormányzat számára. Az érintettek kifogásolták, hogy a tervezet nem tartalmazott gazdasági számításokat, figyelmen kívül hagyta, hogy az iskola 100 %-os kihasználtságú, és a magas szintű oktatást számos szakmai elismerés igazolja. A tervezettel kapcsolatban hatástanulmányok nem készültek, vagy arról nem kaptak tájékoztatást. Az intézmény megszüntetése a tagozatos képzés, és a nyelvoktatás terén visszaesést eredményez. Sérelmesnek tartották továbbá az önkormányzat képviselőjének azt a nyilatkozatát, hogy az ügyben nem szakmai döntés született.
	A közgyűlés a 2000. április 27-i ülésén döntött az iskola bezárásáról. A döntés előkészítése során a következő lényeges körülményeket tárták a képviselők elé. A szakmai szervezetek évek óta tisztában vannak azzal a demográfiai helyzettel, mely szerint egy iskolányi gyermekkel kevesebb tanul a város intézményeiben mint amennyinek az ellátására az alkalmas. 
	A szakmai irányítás a gazdaságtalan működés rendezésére már 5 évvel azelőtt is tett kísérletet, de az nem járt eredménnyel, mert a testület akkor az előterjesztést nem fogadta el. Az 2000-ben készített előterjesztést megvizsgáló bizottság megállapította, hogy a bezárás szempontjából figyelembe vehető két iskola között nem lehetséges szakmai szempontok szerint választani, hiszen egyik iskola működésével szemben sem merültek fel szakmai kifogások. 
	A gazdaság-politikai döntések során nem csupán a megszüntetést követően közvetlenül jelentkező megtakarítás, és a megszüntetéssel felmerülő költségek különbözetét kell figyelembe venni, hanem néhány a döntéskor még nem számszerüsíthető adatot is, mint az épület esetleges hasznosításából származó bevételt, vagy a kiürített épületnek a szakközépiskola számára történő átadásból származó előnyt is.
	Az Erkel Ferenc Általános Iskola elnyerte a COMENIUS Minőségfejlesztési pályázatot, melynek egyik feltétele volt, hogy az önkormányzat írásban nyilatkozott arról, hogy 2002-ig az iskola működni fog. Az iskola megszünésével a pályázaton elnyert 5 millió Ft. is elvész. Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítottam, hogy az önkormányzat kikérte valamennyi érintett érdekképviseleti szerv véleményét, és arról az önkormányzati képviselőket a határozat meghozatalát megelőzően tájékoztatta.
	Az önkormányzat a 300/2000.(III.10.) számú határozatával elrendelte az önkormányzat oktatási intézményrendszerének felülvizsgálatát, ezen belül az általános iskolák számának csökkentési lehetőségeinek feltárását. A hivatali aparátus a tényleges, és a várható létszámok ismeretében több megoldási javaslatot is készített. Az előterjesztésben a Jereváni lakótelep két általános iskolája valamelyikének megszüntetésére tettek javaslatot, az önkormányzat a több javaslata közül az Erkel Ferenc Általános Iskola megszüntetését választotta.
	Az iskolához legközelebb lévő két általános iskola egyes osztályokat együttesen is tudott fogadni.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.)
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja. A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenes magatartásnak az iskola megszüntetése, ha az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági szempontból vizsgálható. Gazdálkodása célszerűségi okokból nem bírálható felül. A Győr-Moson-Sporon Megyei Közigazgatási Hivatal törvényességi ellenőrzés keretében nem kifogásolta az önkormányzat határozatát.
	Az önkormányzat a határozatai meghozatala előtt a Köot. szabályainak megfelelően intézkedett az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatják. A becsatolt iratok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat megvizsgált minden lehetséges megoldást, amelyet a szakmai vagy érdekképviseleti szervek az iskola megszüntetésének alternatívájaként javasoltak, és a törvényes keretek között a jogait gyakorolva hozott döntést egy iskola megszüntetéséről. Abban nem kívánok állást foglalni, hogy esetleg egy másik iskola megszüntetése kevesebb terhet okozott volna-e a tanulóknak, mivel a tanulók, és szüleik természetesen azt az iskolát választották, amely megítélésük szerint - minden szempontot összevetve - a legjobb számukra. Nem kétséges tehát, hogy minden döntés, amely a megszokott körülmények megváltoztatására kényszeríti az érintetteket, terhet jelentenek. Az aránytalanság megítélése azonban minden egyes gyermek esetében mérlegelés kérdése. Megállapítottam, hogy az önkormányzatnak a döntése - amely miatt a jogutódként kijelölt iskolákat a tanulók csak néhány száz méterrel hosszabb gyaloglással közelíthetik meg - nem okozott aránytalan terhet.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét.
	A szülőket továbbra is megilleti a szabad iskolaválasztás joga, mivel azt nem lehet kiterjesztően értelmezni. A szabad iskolaválasztás nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek annal jogát, hogy a művelődéshez való alapjog, azaz az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék. A választás lehetősége csak a működő intézmények közötti választásra terjed ki.
	A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.
	A következő tanév folyamán ellenőrzés végeztem az intézményrendszer átszervezésének következményeiről. A tanulócsoportok, és pedagógusok áthelyezéséről, és megállapítottam, hogy a megszüntetett iskolából teljes osztályok kerültek át az új iskolákba. A Lackner Kristóf Általános Iskola 8 tanulócsoportok fogadott, míg a Gárdonyi Géza Általános Iskolába 9 osztály került át a tagozatos képzés fenntartásával.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az átszervezés jelentősebb sérelem nélkül zajlott le.

Budapest, 2001. július 6.

Takács Albert