OBH 2335/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindítása
	A Lenti 3. sz. Óvoda Szülői Munkaközössége panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert nem értett egyet a városi önkormányzat képviselő-testületének az óvodát megszüntető, 2000. február 29-i döntésével.
Sérelmezték, hogy a döntés előtt nem egyeztettek sem az intézmény dolgozóival, sem a szülői szervezetekkel, úgy vélték, hogy a képviselő-testület az eljárásban több jogszabály rendelkezésének nem tett eleget.
A szülői közösség 2000. március 23-ára fórumot szervezett, ahol jelen volt a Zalai Megyei Közigazgatási Hivatal képviselője is. A fórumon az álláspontok nem közeledtek egymáshoz, és a gyermekek érdekeit szolgáló megegyezés nem született. A panaszosok összefoglalták beadványukban a gazdasági és szakmai indokaikat és csatolták a helyi lapokban az óvoda bezárással kapcsolatban megjelent írásokat.
	Az 1993. évi LIX. törvény 16. §-ában foglaltak alapján a gyermekek alkotmányos jogai sérelmének lehetősége miatt vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során megkerestem az önkormányzat polgármesterét és a megyei közigazgatási hivatal vezetőjét.
A beszerzett információk és az iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Megállapított tényállás
	Lenti város képviselő-testülete úgy döntött a 2000. február 29-ei ülésén elfogadott 24/2000. számú határozatában, hogy az óvodai ellátást a közös igazgatás alá vont Szivárvány Óvodában és a Mesevár Óvodában biztosítja a tárgy év július 1-jétől, a 3. számú Óvodát pedig megszünteti.
A megyei közigazgatási hivatal vezetője, az óvodai intézményrendszer átszervezéséről szóló 5/2000. számú képviselő-testületi határozatra törvénysértés miatt észrevételt tett, és a  testületet a szülői közösség véleményének pótlólagos megkérésére hívta fel.
A képviselő-testület 2000. május 16-án lakossági fórumot rendezett az átszervezésről és a kijelölt óvoda bezárásáról, de az álláspontok nem közeledtek egymáshoz. A képviselő-testület rendkívüli ülésén ismételten megtárgyalta az óvoda-ügyet, a korábbi döntéseit azonban nem változtatta meg.  

A vizsgálat jogszabályi háttere 
•	1949 évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: ... az óvodáról, az alapfokú nevelésről, ... való gondoskodás;
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni ... az óvodai nevelésről, ... 

•	1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (a továbbiakban: Köot.)
39. § (2) A nevelési-oktatási intézmény működésével kapcsolatos döntések előkészítésében, végrehajtásában és ellenőrzésében - jogszabályban meghatározottak szerint - részt vesznek a pedagógusok, a tanulók és a szülők, illetőleg képviselőik.
59. § (1) Az óvodában, ... a szülők jogaik érvényesítése, kötelességük teljesítése érdekében szülői szervezetet (közösséget) hozhatnak létre.
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, ... akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, ... továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
121. § (1) E törvény alkalmazásában
3. aránytalan teher: ha a gyermek, ... az óvodai nevelést, ... lényegesen nehezebb körülmények között vagy jelentős költségnövekedés mellett tudja igénybe venni, figyelembe véve a gyermek ... életkorát, ...

A vizsgálat megállapításai
	Lenti Város Önkormányzata a város óvodai ellátását három óvodában, a Mesevár Óvodában, a Szivárvány Óvodában és a 3. számú Óvodában biztosította.
Az utóbbi években csökkent a gyermekek száma a településen, és az 1997/98-as nevelési évtől kezdve az óvodai gyermeklétszámok is csökkentek. 
A létszámcsökkenés a 2000/2001-es nevelési évben is folytatódott, emiatt  az önkormányzat az óvodai intézményrendszer átszervezését tervezte. 
	A képviselő-testületi döntést előkészítő eljárásban a jegyző tájékozódott az egyes településrészek óvodai igényeiről. A városrészek szülői a Mesevár Óvoda megközelítését és a Volán buszjárat megállóhelyének igénybevételét tartották előnyösnek, amely a 3. számú Óvoda esetében hiányzott.
Az előkészítés folyamán a következők körvonalazódtak: az óvónők körében elbocsátásra nem kerül sor, őket a másik két óvodába helyezik el. Megmaradhatnak a vegyes gyermekcsoportok és a Szivárvány Óvodát a szomszédos bölcsőde egyes helyiségeivel bővítik. A 3. számú Óvoda felszabaduló épületét továbbra is oktatási célra, a  Lámfalussy Sándor Szakközép- és Szakmunkásképző Iskola használatába adják.
	Lenti Város Önkormányzat Képviselő-testületének Művelődési Bizottsága a Mesevár Óvoda megmaradásáról határozott a testületi előterjesztés előzetes megtárgyalásakor, és ezzel a bizottsági javaslattal került napirendre a 2000. február 29-én megtartott ülésen "Az oktatási koncepcióból adódó aktuális feladatok" címmel az óvodai intézményrendszer átszervezése.
A becsatolt iratokból megállapítottam, hogy a megyei önkormányzat szakmai bizottsága a megyei fejlesztési tervre épülő szakvéleményét a 21/2000. (III. 7.) OKB. számú határozatában megadta.
	Az Ötv. 8. §-ában foglaltak alapján a helyi önkormányzat közszolgáltatásai körében az óvodai ellátás kötelezően ellátandó feladat. Az óvodai nevelés biztosításának módjáról és mértékéről az önkormányzat maga határoz a lakosság igényei alapján, az önkormányzat anyagi lehetőségeinek figyelembevételével.
	A Köot. 39. §-ában foglaltak szerint a nevelési-oktatási intézmények működésével  kapcsolatos döntések előkészítésében, végrehajtásában és ellenőrzésében a pedagógusok, a tanulók és a szülők, illetőleg képviselőik részvételét kötelező jelleggel állapítja meg a jogszabály.
Az adott ügyben az Ötv-ben megszabott ellátási kötelezettségének eleget tesz a jövőben is a városi önkormányzat, mert azt óvodai ellátás nem szűnik meg a településen. Az önkormányzatnak a törvényben biztosított lehetősége, hogy az óvodai ellátás mikéntjéről maga döntsön. Az óvodai nevelés ügye azonban olyan jelentős közügy, amely miatt a Köot.  széles körű véleményeztetési, egyeztetési és tájékoztatási kötelezettséget ír elő az önkormányzat számára.
A Zala Megyei Közigazgatási Hivatal 437/2000. számú törvényességi észrevétele szerint a városi önkormányzat eljárási hibát vétett, amikor döntése előtt nem kérte ki a szülői közösség véleményét.
	A vizsgálatom során feltártam, hogy az előkészítő eljárásban szűk szakmai körben történt ugyan egyeztetés az óvoda bezárásáról, azonban a szülők véleményének megismerésére csak a május 16-án megtartott fórumon került sor. A testület ezzel az eljárásával a törvényességi felhívásban foglaltaknak utólag eleget tett, és rendkívüli ülésen ismételten megtárgyalta az óvodai intézmények átszervezését. Nem okoz azonban visszásságot, hogy a korábbi döntését a testület nem változtatta meg.
	A Köot. 88. § és a 121. §-okban foglaltak alapján a közoktatási intézmény megszüntetésének további feltételei még, hogy továbbra is megfelelő színvonalon kell gondoskodni az óvodai ellátásról, nem okozva aránytalan terhet a gyermeknek és a szülőnek.
A nekem megküldött információk alapján ezek a feltételek teljesültek.
	Jelentésem elkészítésének időpontjában rövid úton tájékoztatást kértem a jegyzőtől a testületi határozat végrehajtásáról. Az átszervezést végrehajtották, a szülői indulatok elcsitultak.
A 3. számú Óvoda megszüntetését a település demográfiai és gazdasági körülményeinek alakulása indokolta.
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat döntése nem ellentétes az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített gyermeki jogokkal, óvodai intézményrendszer átszervezése nem okozott visszásságot. A vizsgálatot az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntetem.

Budapest, 2000. október 2.

Gönczöl Katalin