OBH 2327/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A Heti Világgazdaság 2000. május 6-án megjelent "Kényszervallató polgárőrök? - Ököljogi esetek" c. cikke szerint Gomba község polgárőrei egy helyi lakosú, fiatalkorú testvérpárt addig bántalmaztak, ütlegeltek, amíg el nem ismerték azoknak a betöréseknek az elkövetését, melyek községükben történtek. A testvérek büntető feljelentést tettek a polgárőrök ellen.
	A cikk alapján felmerült annak gyanúja, hogy Gomba község polgárőr szervezetének működése közvetlenül veszélyezteti a jogállamiság és a jogbiztonság követelményének érvényesülését, illetve - mivel fiatalkorú személyek feltételezett bántalmazásáról volt szó - az ifjúságnak a létbiztonsághoz, a neveléshez fűződő alkotmányos jogait és felvetette az emberi méltósághoz, továbbá a tisztességes eljáráshoz való jog csorbulását is. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében foglaltak alapján azonban a polgárőr szervezet működését - mert az nem hatóság és nem közszolgáltatást végző szerv - az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja, vagyis saját hatáskörben vizsgálatot nem rendeltem el. Az esetre viszont felhívtam a legfőbb ügyész - mint a társadalmi szervezet működése felett törvényességi felügyeletet gyakorló szervezet vezetője - figyelmét, egyben javasoltam, hogy fontolja meg Gomba község polgárőr szervezete törvényességi felülvizsgálata elrendelését, konkrétan annak megvizsgálását, hogy a szóban forgó szervezet tevékenysége megfelel-e az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezéseinek, az alapszabály előírásainak, a szervezet belső szabályai megfelelően biztosítják-e a tagsági jogok gyakorlását, illetve megkövetelik-e a kötelezettségek teljesítését továbbá, hogy a szervezet tevékenysége (működése) nem terjed-e túl az alapszabályban meghatározott célkitűzéseken.

Érintett alkotmányos jogok
•	Az ifjúság létbiztonsághoz, neveléshez fűződő joga (Alk. 16. §).
•	Az emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.).
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 

A vizsgálat megállapításai
1.	A legfőbb ügyész arról tájékoztatott, hogy a Gombai Polgárőrség (továbbiakban: Polgárőrség) 1997. június 30-án alakult és a Pest Megyei Bíróság - hiánypótlást követően - 1997. november 25-én kelt 4. PK. 60.269/1997/8. számú végzésével vette nyilvántartásba. A Polgárőrség létrehozását a község rossz közbiztonsági helyzete indokolta. Az alapszabály szerinti célja: "A bűnmegelőzés és közrendvédelem érdekében önkéntes társadalmi tevékenységet kifejtő egyesület létrehozása, fenntartása, működtetése Gomba község közbiztonságának jó szinten tartása érdekében. A rendőri szervekkel és a helyi önkormányzattal a közbiztonsággal kapcsolatos feladatok végrehajtásának elősegítése, a lakosság és a bűnüldöző szervek közötti bizalom és együttműködés erősítése. Gyanús körülmények észlelése esetén a rendőri szervvel felvenni a kapcsolatot. Segítséget nyújtani - szükség és kérés esetén - az intézkedő rendőrnek." E cél megvalósítása érdekében a Polgárőrség tagjai figyelőszolgálatot végeznek. A szolgálat ellátásról az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya által készített "eseménylap" elnevezésű nyomtatványt töltenek ki, melyen szerepel a figyelő szolgálat kezdő és befejező időpontja, a járőrök neve, a személygépkocsi rendszáma, a szolgálat során történt események.

	A legfőbb ügyészi tájékoztató tartalmazta azt is, hogy a szolgálatban lévő polgárőröknek közvetlen, önálló intézkedési jogköre nincs. Az általuk észlelt, a szokásostól eltérő és a közbiztonság szempontjából lényeges tényt, körülményt jelentik a körzeti megbízottnak vagy a Monori Rendőrkapitányságnak. Az ügyészi vizsgálat során az alapszabály célja érdekében kifejtett tevékenységen kívüli, más tevékenységre utaló adat vagy körülmény nem merült fel. A Polgárőrség vállalkozási tevékenységet nem végez, a tagok díjazást nem kapnak.
	Az ügyészségi vizsgálat több hiányosságot és ellentmondást is feltárt a Polgárőrség működésében. Ezek a következők voltak:
- Hiányosan szabályozta az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörét, a tagsági jogviszony törlésének és a kizárásnak a feltételeit.
- A képviseleti jog, az elnökség megbízatásának időtartama, a vagyonnal kapcsolatos közgyűlési és elnökségi hatáskör elhatárolása, az ügyintéző képviseleti szerv elnevezése, a tagsági jogviszony megszüntetése, a szervezet megszűnése, illetve a bankszámla feletti rendelkezési jog szabályozása szintén kifogásolható volt.
- A Polgárőrség az alapszabályon kívül más belső szabályzatot nem alkotott annak ellenére, hogy az alapszabály 4. § 3/a) pontja alapján az elnökségnek el kellett volna készítenie a szervezeti- és működési szabályzatot.
- A közgyűlés nem az alapszabályban meghatározottak szerint működött (az évi egyszeri kötelező közgyűlést nem tartották meg 1998-ban és 1999-ben).
- A két havonta tartott elnökségi ülésről jegyzőkönyvet nem készítettek.
- A vizsgált időszakban nem vezettek folyamatos tagnyilvántartást.
Ezekre figyelemmel a Pest Megyei Főügyészség - a vizsgálat során, saját hatáskörben - felszólalást és jelzést nyújtott be a vizsgált szervhez.
	Összességében a legfőbb ügyész úgy foglalt állást, hogy a vizsgált Polgárőrség az alapszabályban meghatározott cél szerinti tevékenységet végez, a bűnmegelőzés és a közrendvédelem érdekében a községben megelőző-figyelő járőrszolgálatot működtet. Olyan adat nem merült fel, amely arra utalt volna, hogy a Polgárőrség tagjai az alapszabály szerinti jogaikat visszaélésszerűen gyakorolnák, a szolgálati célokat túllépnék, a járőrszolgálattal önként vállalt kötelezettségeik teljesítését elmulasztanák. Ezért a legfőbb ügyész a megyei főügyészség által tett intézkedéseken túli, további ügyészi intézkedést nem kezdeményezett.
	A legfőbb ügyész tájékoztatását tudomásul vettem. Tekintettel arra, hogy a polgárőr szervezet tevékenységének, működésének vizsgálatára az országgyűlési biztos hatásköre nem terjed ki, alkotmányos joggal összefüggő megállapítást nem tettem.

2.	A legfőbb ügyész megállapította azt is, hogy a Monori Rendőrkapitányság nyomozást rendelt el azok ellen a polgárőrök ellen, akik 2000. április 3-án bántalmaztak két, Gomba községben lakó személyt.
	A monori kapitányság bűnügyi osztályvezetőjétől kapott tájékoztatás szerint - sértetti feljelentés alapján - valóban folytattak eljárást a 1021/2000. bü. szám alatt ismeretlen tettes ellen személyi szabadság megsértése bűntettének gyanúja miatt. Az ügyben feljlentés kiegészítést követően azonban a nyomozást - bűncselekmény alapos gyanúja hiányában - 2001. február 5-én megtagadták. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) 127. § (1) bekezdés a) pontja szerint "A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,". A Be. 126. § (1) bekezdése azt is előírja, hogy "A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja." A Be. idézett rendelkezéseit figyelembevéve a nyomozó hatóság ügyben eljáró ügyintézője akkor járt volna el helyesen, ha a feljelentés kiegészítés kétszer tizenöt nap, illetve külső, tehát nem rendőri szerv által folytatandó vizsgálat szükségessége esetén további harmincnap (maximum hatvannap) elteltével intézkedik a nyomozás megtagadására, vagy elrendelésére. Ezt az ügy előadója elmulasztotta, a feljelentés kiegészítés elrendelésétől számított mintegy tíz hónap múlva gondoskodott csak a nyomozás megtagadásáról. Mulasztásával az ügyintéző megsértette a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot különös figyelemmel arra is, hogy a feljelentőnek jelentős érdeke fűződött ahhoz, hogy feljelentése tárgyában mielőbb megismerje a hatóság döntését. A nyomozást megtagadó határozat több hónapos késedelme magában hordozta a jogorvoslathoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét is, mivel a feljelentő addig nem élhetett a határozat ellen a Be. 148. § (1) bekezdése szerinti panasszal, amíg a megtagadó határozatot nem kézbesítették részére.
	A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (továbbiakban: Hszt.) 119. § (1) bekezdése szerint "Fegyelemsértést követ el, és fegyelmi eljárás keretében felelősségre kell vonni a hivatásos állomány tagját, ha a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségét vétkesen megszegi." A Hszt. 122. §-a azt is kimondja, hogy "Elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha a) a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, ... eltelt."
	A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság miatt - az Obtv. 24. §-a alapján - kezdeményezem a monori rendőrkapitányság vezetőjénél, hogy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja miatt a kapitányságon 1021/2000. bü. szám alatt folyamatban volt büntetőeljárás előadójával szemben vizsgálja meg a fegyelmi eljárás keretében való felelősségrevonás lehetőségét, és annak eredményétől függően tegye meg a szükséges intézkedéseket.
	Megállapításaimról - a jelentés megküldésével - tájékoztatom a legfőbb ügyészt és a pest megyei rendőrfőkapitányt. A Monori Rendőrkapitányság vezetőjének azzal küldöm meg a jelentést, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül, az esetlegesen elrendelt fegyelmi eljárás eredményéről pedig annak befejezését követő 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2001. március 21.

Gönczöl Katalin