OBH 2281/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Csépa Község  Önkormányzata nem nyújt támogatást az 1999. tavaszi belvízkár miatt súlyosan megrongálódott lakása helyreállításához.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. Az eljárás során több esetben kértem, illetve sürgettem az  önkormányzat válaszát.

A megállapított tényállás
	A panaszos előadta, hogy 1999. tavaszán lakásuk tetőzete a felhőszakadás következtében annyira megrongálódott, hogy a lakás lakhatatlanná vált.  Állítása szerint hasonló panaszok és károk miatt többen kaptak  lakást, de a panaszossal az önkormányzat képviselője közölte, hogy keressenek albérletet. A panaszos azt is elmondta, hogy egészségügyi okok miatt laknak ezen a vidéken, mivel korábban szívinfarktusa volt és ehhez tüdőbetegség is párosult. A panaszos felesége is beteg, mind a két szemét megműtötték. A betegségeik miatt mindketten sok gyógyszert szednek, ami jelentős anyagi teher.
	Az önkormányzat jegyzőjét 2000. május 22-én kelt levélben arra kértem, hogy tájékoztasson panaszos ügyeiről, a támogatásra vonatkozó döntésről.  Választ nem kaptam, ezért 2000. július 26-án ismételten megkerestem a jegyzőt. Ekkor a  jegyző válaszában közölte, hogy a panaszosnak a jelenlegi ingatlanát megelőzően már volt egy másik ingatlana a községben. A lakóház a tulajdonosok hanyagsága, a karbantartások elmaradása miatt életveszélyessé vált. Azt is közölte, hogy a korábbi lakóingatlan annak ellenére jutott rossz állapotba, hogy az önkormányzat több ízben lakásfelújítási támogatást biztosított a rendbetételhez. A panaszos 1998. nyarán ismételten támogatást kért és kapott, de ekkor már új lakás vásárlásához, mert az előző ingatlant - a rossz állapota miatt -  nem lehetett felújítani.  Ekkor költöztek abba az ingatlanba, amely 1999-ben  részben a belvíz, részben a karbantartás hiánya miatt olyan állapotba került, hogy a lakást el kellett hagyniuk. Ezt megelőzően keresték meg a polgármestert, aki a helyszínen is megtekintette az ingatlant. A lakóépületből a panaszos lányához költözött a melléképületbe. Az önkormányzat sem bérlakással, sem más ingatlannal nem tudott a panaszos segítségére lenni. A panaszos az önkormányzattól nem kért kölcsönt,  támogatásra sem nyújtott be kérelmet. Így ügyében sem elutasító, sem támogató döntés nem született. 2000. áprilisában a 2000. tavaszi belvízkárok felmérésekor az önkormányzat a panaszos lakását is felmérte és benyújtotta az állami támogatásra az igénylését, de erről a válaszadás időpontjáig (2000. július 28.) még nem kapott értesítést. 2000. július 12-én a panaszos kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz és azt kérte, hogy elhelyezésükben az önkormányzat segítsen. A jegyző úgy tájékoztatott, hogy erről a képviselő-testület várhatóan 2000. szeptemberében dönt.
	Ekkor tájékoztattam a panaszost, hogy a döntés a közeljövőben várható, így a közigazgatási eljárás még nem fejeződött be. Arra kértem, hogy a testületi döntést követően tájékoztasson, hogy a panasz megoldódott-e vagy továbbra is kéri a vizsgálat lefolytatását.
A panaszos a jegyzői válaszra úgy nyilatkozott, hogy belvízkár által tönkrement lakást Ő hitelből és nem önkormányzati támogatásból vásárolta. 
	2000. október 18-án panaszos észrevételéről, - mely szerint a korábbi, belvízkár által tönkrement lakás megvásárlására nem kapott önkormányzati támogatást - az önkormányzatot tájékoztattam. Ismételt megkeresésemben a polgármestertől azt kértem, hogy 1998-tól kezdődően a panaszosnak nyújtott lakástámogatásról vagy egyéb címen juttatott támogatásokról szóló határozatokat küldje meg.
	A következő jegyzői levélből kiderült, hogy a legutolsó levélváltásunkat követően  a belvízkárral kapcsolatos állami támogatást a község megkapta. Az önkormányzat 2000. október 24-én megtartott ülésén a támogatások elosztásáról döntöttek. A panaszos  részére a lakhatatlanná vált ingatlana helyett lakóház vásárlására 400 ezer forint támogatást kapott. Ebből 300 ezer forint vissza nem térítendő, 100 ezer forint pedig kamatmentes visszatérítendő támogatás volt. Erről az önkormányzat és a támogatott panaszos megállapodást írt alá, azzal a kikötéssel, hogy a panaszos haladéktalanul lakóházat köteles vásárolni. Az adásvételi szerződés 2000. november 15-én létrejött. Ez tanúsítja, hogy a panaszos a támogatás összegében Csépa községben ingatlant vásárolt.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1091/1999. (VIII. 13.) Korm. határozat az 1999. júniusi és júliusi rendkívüli esőzés és vihar miatti védekezési költségekről és kárenyhítésről, továbbá a szükséges jogszabályok módosításáról
.......
4. elrendeli, hogy a központi költségvetésből az egyes védekezési és kárenyhítési feladatok finanszírozása a következők szerint történjék:
a) az esőzés és a vihar miatt az önkormányzatoknál felmerült, indokolt védekezési kiadások teljes megtérítéséhez 1553 M Ft,
az önkormányzati tulajdonban lévő, kötelező feladatokhoz kapcsolódó építményekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk teljes helyreállításához legfeljebb 2759 M Ft,
az önkormányzati utakban, hidakban és kapcsolódó műtárgyakban keletkezett károk helyreállításához a helyreállítási költség 50%-a, legfeljebb 3217 M Ft,
a személyi tulajdonban lévő lakásokban keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk enyhítését szolgáló szociális és lakáscélú támogatási formákra legfeljebb 4000 M Ft,
•	1058/2000. (VII. 11.) Korm. határozat az 1999. november 22-e és 2000. május 19-e közötti belvíz és árvíz miatti védekezés költségeiről és a kárenyhítésről
.......
4. elrendeli, hogy a központi költségvetésből a helyreállítás és kárenyhítési feladatok finanszírozása a következők szerint történjék:
a) - 100%-os 3125,1 M Ft összegű a hozzájárulás az önkormányzati tulajdonban lévő, kötelező feladatokhoz kapcsolódó építményekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk helyreállításához (ebből a közmunkaprogram meghirdetésére 125,0 M Ft, a közhasznú foglalkoztatásra 1125,0 M Ft),
- a lakásonkénti igények átlagosan 50%-át, 5997,2 M Ft-ot kell fordítani a személyi tulajdonban lévő lakás céljára szolgáló épületekben keletkezett - biztosításból és egyéb módon meg nem térülő - károk enyhítésére, a lakhatás feltételeinek biztosítására,
b) 25%-os mértékű, 2853,0 M Ft a felmért mezőgazdasági károk enyhítésének megtérítésére fordítható összeg,
c) a központi költségvetési szervek és a személyi tulajdonban lévő lakások helyreállításának várható költségére 222,1 M Ft összeget tartalékolni kell,
az a)-c) pontok szerinti térítés mindösszesen: 12 197,4 M Ft;
•	9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól, továbbá a TÁKISZ feladatairól
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatban  megállapítottam, hogy az önkormányzat nem szolgáltatott olyan dokumentumot, amelyből megnyugtatóan megállapítható lett volna az a tény, hogy a panaszos korábbi lakáshelyzetét is az önkormányzat segítségével oldotta meg. A panaszos ugyanis azt állította, hogy a belvízkár miatt tönkrement lakását hitelből vásárolta. Olyan dokumentum sem került elő, amely azt bizonyította volna, hogy a panaszos korábbi írásbeli kérelmeire az önkormányzat nem válaszolt vagy azokat érdemben nem bírálta el. Az 1998. szeptember 3-án kelt önkormányzati határozattal egy évre vonatkozóan 15 ezer forint lakásfenntartási támogatásban részesült a panaszos, amely azonban nem értékelhető a lakhatás megoldásaként. Az önkormányzat a lakhatás kérdésében a 2000. év tavaszi felhőszakadások után végzett kárfelméréssel kezdte meg a panaszolt által előzőleg nálunk sérelmezett eljárását. Az önkormányzat a költségvetési támogatást megkapta. A támogatásról panaszos esetében is döntött. Így a panasz megoldódott.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat a központi költségvetési támogatás segítségével a panaszos lakáshelyzetét megoldotta, így a az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz való jog nem sérült, alkotmányos joggal kapcsolatban visszásság nem történt.
	A vizsgálatban rámutattam, hogy a jegyzőhöz intézett első megkeresésemre választ nem kaptam. Ezzel kapcsolatban megállapítottam, hogy  megkeresésem teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 19993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Csépa Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a jövőben teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését, és erre hívja fel munkatársai figyelmét is.
	Kérem a Jegyző asszonyt, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2001. május 25.

Gönczöl Katalin