OBH 2031/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos a lakása alatti helyiségben lévő fodrászat működését sérelmezte. Előadta, hogy a fodrászatból hányingert, fejfájást, szédülést okozó, szúrós, egészségét károsító szagok jutnak a lakásába. A panaszos szerint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat /ÁNTSZ/ Fővárosi III. kerületi Intézete nem tesz érdemi intézkedést a szennyezés felderítése és megszüntetése érdekében.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során arra kértem a Fővárosi Tisztifőorvos Asszonyt, hogy tájékoztasson a Fővárosi és a III. kerületi Intézet intézkedéseiről, valamint arról is, hogy a fodrászati tevékenység során milyen, az egészséget esetleg veszélyeztető anyagok kerülhetnek a levegőbe.

A megállapított tényállás
	A Fővárosi Tisztifőorvos Asszony válasza alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.
	A panaszos a korábbi években számos alkalommal fordult a III. kerületi Tisztiorvosi Szolgálathoz, illetve a Fővárosi Intézethez. Beadványaiban előadta, hogy a fodrász "vállalkozása veszélyes az egészségre, a lakótelepi lakások résein feljutnak a vegyszeres gőzök, égési szagok este 7-8 órára, szinte a lefekvés idejére, ami a legveszélyesebb." Hétfői napokon fojtó szagot érez, az ő szervezetét éri legjobban a sugárzás felszívódás. "Szédülés, remegés, hányinger" lép fel nála. Jó időben a konyha ablakán keresztül és az étkezőben érzi a vegyszer szagot, míg csukott ablaknál az étkező közepén és az ablakkal szemközti falnál a fekhelyénél.
	A panaszos lakása alatt található fodrászat közegészségügyi szempontból megfelelő méretű, kialakítású és az első fokú közegészségügyi hatóság engedélyével üzemel. A WC és a zuhanyozó mesterséges szellőzése villanykapcsolással a szemlék alkalmával is működött. A berendezés a ház vizeshelyiségeinek szellőzőrendszeréhez csatlakozva üzemel.
	A fodrászat, a raktár és a szolárium közös légterű, azokat csak térelválasztók határolják. E helyiségek szellőzése 2 db felső bukó ablakon át történik.
	A panaszos bejelentéseinek kivizsgálására a III. kerületi és a Fővárosi Intézet összesen 11 helyszíni szemlét tartott. A Fővárosi Intézet 1999. december 16-án előzetes értesítés nélkül tartott helyszíni szemléjén a III. kerületi Intézetet képviselő gépészmérnök is résztvett. A már meglévő természetes szellőzésen kívül a fodrászat üzletterében mesterséges szellőztetés kialakítását a gépészmérnöki szakvélemény nem tartotta szükségesnek.
A két munkahelyes fodrászatban csak egy fő dolgozik, váltott műszakban, általában napi 4-5 órát. A napi vendégforgalom nem jelentős, kb napi 7 fő, a szoláriumot alig használják.
	A fodrászat mellett kozmetika üzemel, de ott sem alkalmaznak főzött gyantát, hanem szagtalan, ún. patronos gyantával dolgoznak.
	A fodrászatban kizárólag fodrászkellék üzletekben beszerezhető, OÉTI által bevizsgált és OÉTI engedélyszámmal ellátott anyagokat használnak, melyek nem lehetnek egészségkárosító hatásúak és sem a fodrászra, sem pedig a vendégekre, illetve a fodrászattal szomszédos helyiségekben élőkre veszélyt nem jelenthetnek.
	A használt anyagok egy része (hajlakkok, samponok) illatanyagot tartalmaz, így az illat nemcsak a fodrászatban, hanem a vele érintkező lakásokban is érződhet. Ez azonban esetleges és függ az illat fajtájától, koncentrációjától és az időjárási viszonyoktól is. A panaszos háziorvosától beszerzett információ szerint az indítványozó nem fordult hozzá olyan tünettel, amely összefüggésbe hozható lenne a panaszában előadott egészségügyi ártalommal.

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról szóló 1991. évi XI. törvény;
•	Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat szervezetéről és működéséről szóló 7/1991. (IV.26.) NM rendelet;
•	A fodrász-, a kozmetikus- és a lábápolóipar, valamint a körükbe tartozó tevékenységek folytatásának közegészségügyi szabályairól szóló 6/1969. (IX.4.) EüM rendelet
22. A haj, köröm ápolására, festésére csak a vonatkozó rendeletnek és a szabványoknak megfelelő, engedélyezett készítményeket (vegyszert) szabad használni.

•	A kozmetikai készítmények forgalomba hozatalának egészségügyi feltételeiről szóló 7/1994. (IV. 20.) NM rendelet
6. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó hazai és külföldi kozmetikai készítmény lakossági, illetőleg szakipari célra kizárólag az egészségügyi megfelelőségének előzetes tanúsítását követően hozható belföldön forgalomba.
(2) A hazai és külföldi kozmetikai készítmény egészségügyi megfelelőségének tanúsítására az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézet (a továbbiakban: OÉTI) jogosult.
9. § Az egészségügyi megfelelőséget tanúsító okirat akkor adható ki, ha a kozmetikai készítmény
a) huzamosabb időn át történő, rendeltetésszerű használata nem veszélyezteti, illetve nem károsítja az egészséget, és alkalmazási céljának megfelel;
b) minőségi és mennyiségi összetétele, a végtermék fizikai-kémiai, mikrobiológiai jellemzője az egészség védelme szempontjából kielégíti a mindenkori szakmai követelményeket;
c) csomagoló anyaga egészségre ártalmas és kioldható anyagot nem tartalmaz, és ez a készítmény minőségét károsan nem befolyásolja;
d) csomagolási módja olyan, hogy a készítményt megóvja a minőségromlástól és a szennyeződéstől az eltarthatósági időn belül;
e) egyedi csomagolási egységein jól olvasható és el nem távolítható módon szerepelnek a 4. számú mellékletben felsorolt adatok, információk;
f) külföldi gyártású kozmetikai készítmény magyar nyelvű pótcímkéje tartalmazza az előállító ország, az importáló és/vagy a forgalmazó nevét, az OÉTI tanúsító okiratának számát, a készítmény jellegétől függően a tanúsítás során elfogadott tájékoztató szöveget.

A rendelet hatálya alá tartozó kozmetikai készítmények funkcionális csoportjai
5. Hajápolók (sampon, balzsam, krém, rögzítőoldat, lakk, olaj, szesz);
6. Hajkezelőszerek: hajszínező (festék, festékeltávolító, hajgöndörítő (hullámosító, fixáló); 11. Szőrtelenítők (krém, emulzió, gyanta);
12. Körömápolók (erősítő, lakk, körömlakk lemosó, köröm- és bőrpuhító, körömépítő anyagok);
13. Test-, kéz- és lábápolási cikkek (krém, emulzió, púder, spray);
14. Szemkörnyék és az ajak dekoratív szerei és más dekoratív célra alkalmazott készítmények, tartós szemöldök és pilla festék;
15. Illatosító szerek, kölni, parfüm;

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos szerint a lakóháza földszintjén működő fodrászatban kellemetlen tüneteket előidéző, egészségkárosító anyagokat használnak.
	A fodrászati tevékenység során használt szerek - elsősorban a lakkok, festékek - tartalmazhatnak illatanyagot. A levegőben nagyobb koncentrációban előforduló, markánsabb szagok, figyelemmel az időjárási körülményekre, érződhetnek a felhasználási hellyel szomszédos lakásokban. Ennek alapján tehát nem kizárt, hogy a fodrászatban használt kozmetikumok szaga érezhető a panaszosnál. Hangsúlyozni kell azonban, hogy ez függ az illat fajtájától, koncentrációjától és az időjárási viszonyoktól is.
	Kozmetikai készítmény csak az egészségügyi megfelelőségének előzetes tanúsítását követően hozható belföldön forgalomba. Az egészségügyi megfelelőséget tanúsító okirat akkor adható ki, ha a készítmény nem veszélyezteti, illetve nem károsítja az egészséget. A fodrászatban kizárólag bevizsgált és engedélyezett anyagokat használnak, amelyek egészségkárosító hatással nem járnak.
	Vizsgálatom során figyelembe kellett vennem a gépészmérnök-szakértői véleményt, amely a fodrászat üzletterében mesterséges szellőztetés kialakítását nem tartotta szükségesnek.
	A panaszbeadványhoz mellékelt 1999. október 21-én felvett jegyzőkönyv szerint a Fővárosi Intézet munkatársai a fodrász üzletből származható illatanyagokat észleltek a panaszos lakásában. Ugyanakkor a Tisztiorvosi Szolgálat munkatársai egyetlen szemlén sem éreztek kellemetlen, szúrós, vegyszeres szagot, gőzt, illetve a főzött gyanta szagát.
Összességében megállapítottam, hogy a fodrászatban használt kozmetikai készítmények szaga bizonyos feltételek esetén eljuthat a panaszos lakásába, egészségkárosodást azonban nem okoz. A fodrászati tevékenységet egyetlen személy végzi, ami nem teszi lehetővé jelentősebb vendégszám fogadását és ebből adódóan nagyobb mennyiségű illatanyag levegőbe kerülését.
	Mivel a Tisztiorvosi Szolgálat érintett szervei a panaszt kellő alapossággal kivizsgálták, eljárásukkal kapcsolatban a lehető legmagasabb szintű testi egészséghez való jog sérelme nem állapítható meg.

Budapest, 2001. január 17.

Gönczöl Katalin