OBH 2024/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A Magyar Fórum c. napilap 2000. április 13-án megjelent "Szélmalomharc a bujáki plébánián" című cikke azt közölte, hogy ismert és ismeretlen személyek ellehetetlenítik a hitélet zavartalan gyakorlását Bujákon, mivel köveket dobálnak a templom épületébe, rongálják a templom és a hozzátartozó terület épületeit (ajtókat, ablakokat, falakat, lépcsőket), istentisztelet közben durva, trágár szavakat kiabálnak, szobrokat döntenek le, kegyhelyeket gyaláznak meg.
	A cikk azt is tartalmazta, hogy hiába tettek feljelentést rongálás és a kegyhelyek meggyalázása miatt a rendőrségre, a tettesek ismeretlenek maradtak, az ügyészség pedig a nyomozás megszüntetést, illetve megtagadást megalapozottnak találta.
	A panasz alapján felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz, továbbá a személyi biztonsághoz, a magánlakás sérthetetlenségéhez, az emberi méltósághoz, a vallás szabadsághoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért a korábban hivatalban volt országgyűlési biztos - hivatalból - vizsgálatot rendelt el. Annak során felülvizsgálatra kérte a legfőbb ügyészt, és tájékoztatást kért a megyei főkapitánytól, valamint a bujáki önkormányzat polgármesteri hivatala jegyzőjétől.

Érintett alkotmányos jogok
•	Az emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.).
•	A személyi biztonsághoz való jog (Alk. 55. § /1/ bek.).
•	A magánlakás sérthetetlenségéhez való jog (Alk. 59. § /1/ bek.).
•	A vallás szabadsághoz való jog (Alk. 60. § /1/ bek.).
•	A jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 

A vizsgálat megállapításai
1.	A legfőbb ügyész tájékoztatója szerint a Pásztói Rendőrkapitányság több büntetőeljárást folytatott a Bujáki Római Katolikus Plébánia feljelentése alapján. 
	A 323/1999. bü. szám alatt rongálás bűntette miatt egy fiatalkorú elkövető ellen azért indult nyomozás, mert alapos gyanú merült fel arra, hogy 1999. május 11-én, az esti órákban a szóban forgó templom kertjében lévő szobrot talapzatáról ledöntötte. A nyomozó hatóság az ügy iratait vádemelési javaslattal küldte meg a Nógrád Megyei Főügyészségnek. A főügyészség 1999. július 29-én vádiratot nyújtott be az ügyben a Balassagyarmati Városi Bírósághoz, tehát - a vizsgálat alapjául szolgáló újságcikkben foglaltakkal szemben - eredményes volt az eljárás.  
	Ugyancsak a Pásztói Rendőrkapitányság folytatott nyomozást ismeretlen tettes ellen rongálás vétsége miatt a 369/1999. bü. számú ügyben, mert alapos gyanú merült fel arra, hogy 1999. május 19 és június 10 között ismeretlen személy megrongálta a Kálvária dombon lévő műemlék kápolnát és remetelakot. A nyomozó hatóság az ügyben 1999. augusztus 23-án megszüntette a nyomozást arra tekintettel, hogy az elkövető kilétét nem lehetett megállapítani. A határozat indokolása tartalmazta azt is, hogy a bűncselekmény elkövetésének helyét sok turista látogatja és egyébként is a falun kívül esik. Mindez hozzájárult ahhoz, hogy az elkövető nem vált ismertté.
	A legfőbb ügyész megállapította továbbá, hogy a nyomozást megszüntető határozat ellen a Bujáki Római Katolikus Plébánia plébánosa - aki a feljelentő volt - panasszal élt, kérte a nyomozás továbbfolytatásának elrendelését. A panaszt a Pásztói Városi Ügyészség 1999. szeptember 14-én kelt határozatában elutasította. Ezen döntést sem fogadta el a plébános, az iratok újabb felülvizsgálatát kérte, melyet a hatáskörrel rendelkező Nógrád Megyei Főügyészség foganatosított. A főügyészség azt állapította meg, hogy a rendőri szerv által hozott nyomozást megszüntető határozat, valamint az az ellen benyújtott panaszt elutasító ügyészségi döntés megváltoztatásának nincs törvényes jogalapja. Erről a főügyészség a 2000. február 29-én kelt átiratban tájékoztatta a plébánost.
	A Bujáki Egyházközségi Képviselő Testület Világi Elnökének feljelentése alapján is folyt büntetőeljárás a pásztói kapitányságon. A feljelentés szerint ismeretlen tettes 1999. december 5-én 16.00 óra és december 6-án 9.00 óra között a Bujáki Katolikus Templom bejáratát befeszítette, az előtérben cigaretta-csikkeket dobált szét és feldöntött egy virágvázát. Az ügyben a rendőri szerv 1999. december 9-én feljelentés kiegészítést rendelt el. Annak során megállapította, hogy az ismeretlen elkövető a templom belsejébe nem hatolt be, cselekményével anyagi kárt nem okozott, nem tört össze és nem tulajdonított el semmit. Ezért a nyomozó hatóság 1999. december 31-én kelt, 846/1999. bü. számú határozatában a nyomozást megtagadta. A határozat ellen a feljelentő panasszal élt, amit a Pásztói Városi Ügyészség alaptalannak tartott, és 2000. január 31-én kelt határozatában elutasított. Ezen döntés ellen a feljelentő és a plébános újabb beadványt terjesztett elő. Az iratok felülvizsgálatát végző Nógrád Megyei Főügyészség ezen ügyben sem látott törvényes alapot a rendőri és az ügyészségi határozatok megváltoztatására. A főügyészség a beadvány előterjesztőit a 2000. április 13-án kelt átiratában tájékoztatta megállapításairól.
	A legfőbb ügyész tájékoztatója szerint a Pásztói Rendőrkapitányság - a 638/1999. ált. számra iktatott ügyben - a bujáki plébános bejelentése alapján azt vizsgálta, hogy a bejelentésben megnevezett bujáki lakosú személy az 1999. szeptember 7-én és 23-án tartott szentmisék rendjét zavarta-e viselkedésével. Az ügyben 1999. szeptember 14-én a helyi polgármesteri hivatalban megbeszélést tartottak, melyen részt vett a bejelentett személy is. A megbeszélésen a bejelentett személy ígéretet tett arra, hogy a jövőben a szentmisék rendjét nem fogja zavarni. A bejelentő ezt tudomásul vette.
	A legfőbb ügyész végül úgy foglalt állást, hogy a Pásztói Rendőrkapitányság a 846/1999. bü. számú ügy kivételével törvényesen járt el, mulasztást nem követett el. A 846/1999. bü. számon folytatott eljárásban azonban a rendőri és az ügyben eljáró ügyészi szervek elmulasztották annak vizsgálatát, hogy a feljelentett cselekmény alkalmas volt-e a szabálysértésekről szóló - az elkövetéskor hatályban volt - 1968. évi I. törvény (továbbiakban: Sztv.) 93. § (1) bekezdésébe ütköző garázdaság és a 103/A. §-ba ütköző vallásgyakorlás jogának megsértése szabálysértésének megállapítására. Tekintettel azonban arra, hogy a szóban forgó törvény 10. § (1) bekezdése szerint szabálysértés miatt nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés), a legfőbb ügyész az elmulasztott eljárási cselekmények foganatosítására utasítást nem adott, de intézkedett a mulasztás jövőbeli elkerülésére. 

2.	A vizsgálat alapját képező újságcikkben leírt események kivizsgálásáról a főkapitány hasonlóan tájékoztatott mint a legfőbb ügyész. Kiemelte, hogy a rendőrség a szóban forgó egyházközséget érintő valamennyi bejelentett ügyben intézkedett. Tudomása szerint a vallásos lakosság nincs kiszolgáltatott helyzetben az előfordult események miatt. Buják község önkormányzatától nem érkezett panasz a község közbiztonságával összefüggésben, a közbiztonság megóvása érdekében mégis napi rendszerességgel vezényelnek rendőrjárőrt a területre, időszakonként pedig közbiztonsági vagy bűnügyi akciót is tartanak. 

3.	A Bujáki Polgármesteri Hivatala Önkormányzat jegyzőjének tájékoztatója tartalmazta, hogy a szóban forgó újságcikkben foglaltak nem ismeretlenek hatóságuk előtt. Az önkormányzat és a rendőrség a plébános bejelentései (feljelentései) alapján megtette a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, vagyis - mint azokat a jelentés 1) pontjában rögzítettek szerint a legfőbb ügyész megállapította - a rendőri szerv büntetőeljárásokat foganatosított, az önkormányzat pedig meghallgatta a plébános által bejelentett bujáki lakosú személyt és kérte, hogy bekiabálásaival a jövőben ne zavarja a szentmiséket. A jegyző véleménye szerint a vizsgálat alapjául szolgáló újságcikk nem tartalmazott olyan új körülményt, amely ismételt önkormányzati intézkedésre adott volna okot.

4.	A megkeresett szervek vezetőinek válaszait elfogadtam. Megállapítottam, hogy a Pásztói Rendőrkapitányságon folyamatban volt 846/1999. bü. számú ügy előadója és annak parancsnoka megsértette a jogállamiság  és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot azzal, hogy a nyomozás során az ügyintéző nem  vizsgálta - közvetlen parancsnoka pedig ilyen tartalmú vizsgálatra nem adott utasítást -, hogy a feljelentett cselekmény kimerítette-e az Sztv. 93. § (1) bekezdésébe ütköző garázdaság - ami így szól: "Aki olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen, húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható." - és a 103/A. §-ba ütköző vallásgyakorlás jogának megsértése - ami szerint: " Aki nyilvántartásba vett egyház szertartásaira rendelt helyiségben nyilvánosan botrányt okoz, illetőleg a vallási tisztelet tárgyát vagy a szertartások végzésére szolgáló tárgyat a szertartásokra rendelt helyiségben vagy azon kívül meggyaláz, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható." - szabálysértését.
	Ugyancsak a jogállamiság  és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét okozta a 846/1999. bü. számú nyomozást megtagadó határozat elleni panaszt elbíráló Pásztói Városi Ügyészség, valamint az újabb panasz felülvizsgálatát végző Nógrád Megyei Főügyészség ügyésze. Az alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az okozta, hogy a panaszok elbírálása során az ügyészek nem észlelték a szabálysértés gyanúja, vagy alapos gyanúja fennállása vizsgálatának elmaradását, és nem rendelték el azok utólagos teljesítését sem. Akkor viszont amikor a legfőbb ügyészi vizsgálat a hiányosságot feltárta, az Sztv. elévülésre vonatkozó rendelkezésére figyelemmel a mulasztás már nem volt felszámolható.
	Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságok megállapítása ellenére ajánlást nem teszek, mert elegendőnek és megfelelőnek tartom azt az intézkedést, amit a legfőbb ügyész saját hatáskörében tett a feltárt mulasztások jövőbeli elkerülése érdekében.
	Szükségesnek tartom megjegyezni, hogy a vizsgálat során szóba került nyomozást megszüntető és nyomozást megtagadó, valamint az azok ellen előterjesztett jogorvoslati kérelmeket elutasító határozatok megalapozottságát nem vontam kétségbe. Az országgyűlési biztos ugyanis nem büntetőügyben eljáró hatóság, nincs lehetősége az ilyen ügyben hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára és a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére. A mérlegelési jogkör természetesen nem korlátlan. Alkotmányossági probléma akkor merül fel a mérlegeléssel összefüggésben, ha az alkotmányos elveket vagy jogokat sért. A vizsgált ügyben ilyen jogsérelem nem merült fel. Ezért a nyomozás megszüntetésével és megtagadásával, valamint a panaszok elutasításával összefüggésben nem állapítottam meg a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét. A vizsgálatot befejeztem.

Budapest, 2001. október 30.

Takács Albert