OBH 6006/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: nyomozó hatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	A panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában leírta, hogy munkahelyéről a biztonsági őrök fizikális erőszakkal eltávolították. A panaszos az őt ért sérelem miatt feljelentést tett a munkavégzés helye szerint illetékes XIII. kerületi Rendőrkapitányságon, de eredménytelenül, ügyében ugyanis nyomozás nem indult.

A megállapított tényállás:
	A panaszost munkajogi jogutódlás következtében 1999. január 1-jei hatállyal más munkahelyre helyezték át. Az áthelyezésről szóló dokumentumok kézhezvételét követően a panaszos munkaügyi pert indított. A per folyamán a Fővárosi Munkaügyi Bíróság egy közbenső ítéletet hozott, mely szerint a panaszost az eredeti munkakörében kell továbbra is foglalkoztatni. Az ítéletnek megfelelően a panaszos korábbi munkáltatójától 1999. január 26-i keltezéssel kapott egy kinevezési okiratot, mely a munkavégzés helyeként az áthelyezés előtti munkahelyet jelölte meg. (A kinevezési és az áthelyezési dokumentumok ellentmondásossága miatt munkaügyi per van folyamatban, így a panasznak ezt a részét nem vizsgálhattam.) Amikor a panaszos 1999. február 3-án munkavégzés céljából megjelent a kinevezési okiratban megjelölt munkahelyen, a biztonsági őrök - állításuk szerint vezetői utasításra  - eltávolították. A panaszos a vele szemben alkalmazott eljárás miatt személyi szabadság megsértése címén feljelentést tett a XIII. kerületi Rendőrkapitányságon. A nyomozó hatóság a feljelentés kiegészítése során beszerzett adatok alapján megállapította, hogy a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, ezért a nyomozás lefolytatását megtagadta. A panaszos a határozat ellen jogorvoslattal élt, melynek az V. VIII. és XIII. kerületi Ügyészség helyt adott, és nyomozást rendelt el. A nyomozó hatóság 1999. augusztus 12-én kelt határozatával a nyomozást a Be. 139. § (1) bekezdés a) pontjára hivatkozással - mivel a nyomozás adatai alapján a cselekmény nem bűncselekmény - megszüntette. A panaszos 1999. december 28-án kelt levelében tájékoztatást kért a kerületi ügyészségtől, mivel a nyomozás elrendelése óta ügyében semmilyen tájékoztatást nem kapott. A levél alapján a kerületi ügyészség vizsgálatot folytatott le. A vizsgálat során megállapították, hogy a nyomozó hatóság a nyomozást megszüntető határozatot postára adta ugyan, de a kézbesítés tényét igazoló vétív nem érkezett vissza. Ezt követően a kerületi ügyészség küldte meg a panaszosnak a határozatot, amit azonban a panaszos hibás címzés miatt nem kapott meg, így a küldemény a "címzett ismeretlen" jelzéssel érkezett vissza. Az ügyviteli hibát 2000. február 8-án orvosolták a panaszos egyidejű tájékoztatása mellett, melyben elnézését kérték. A panaszos a kézhez kapott határozat ellen ismét jogorvoslattal élt, melynek a kerületi ügyészség újból helyt adott, és részletes nyomozati utasítást adva pótnyomozás lefolytatását rendelte el.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.
•	2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. (Be.):
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
(2) Általános nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
17. § Az ügyész feladata a nyomozás törvényessége feletti felügyelet, a vádemelés és a vád képviselete, továbbá a jogszabály által meghatározott esetekben a nyomozás.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
a) a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomozásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
b) a nyomozás irataiba betekinthet és azokat magához kérheti;
c) a nyomozási cselekményeknél jelen lehet;
d) a nyomozó hatóság határozatát megváltoztathatja vagy hatályon kívül helyezheti;
e) a nyomozást megszüntetheti; és a nyomozó hatóságot a nyomozás megszüntetésére utasíthatja;
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
(2) Az ügyész a nyomozás során felügyel arra, hogy az eljárásban részt vevő személyek jogaikat érvényesíthessék és ellenőrzi a kényszerintézkedések alkalmazásának törvényességét.
(3) Az ügyész az eljárást a nyomozó hatóságtól magához vonhatja.
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni. A halaszthatatlan nyomozási cselekményeket azonban a nyomozó hatóság hatáskör és illetékesség hiányában is köteles elvégezni.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a) a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
c) szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
141. § (1) A nyomozás megszüntetése nem akadálya annak, hogy a hatóság ugyanabban az ügyben utóbb az eljárást folytassa.
145. § (1) A nyomozó hatóság az iratokat a nyomozás befejezésének közlésétől számított nyolc napon belül megküldi az ügyésznek.
(2) Az ügyész az ügy iratait harminc napon belül megvizsgálja, és ennek eredményéhez képest
a) vádat emel,
b) pótnyomozást rendel el,
c) a nyomozást felfüggeszti,
d) a nyomozást megszünteti.
(5) Az ügyész a (2) bekezdésben felsorolt intézkedések előtt a gyanúsítottat kihallgathatja, a még szükséges nyomozási cselekményeket maga is elvégezheti.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.
(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta.

A vizsgálat megállapításai:
	A panasz munkaügyi részében folyamatban lévő bírósági eljárásra tekintettel csak a nyomozó hatóság panaszos által sérelmezett eljárását vizsgáltam. 
A nyomozó hatóság eljárása a panaszos esetében jelentősen elhúzódott. Ennek egyik oka a panaszos címének a XIII. kerületi Rendőrkapitányság (nyomozó hatóság) általi téves rögzítése, továbbá a kézbesítetlen küldeménynek az ügy előadójához való - ügyviteli mulasztás miatti - késedelmes továbbítása. Az eljárás elhúzódásának másik oka - az ügyészségi határozat ellenére - a tényállás maradéktalan felderítéséhez szükséges nyomozati cselekmények elvégzésének elmulasztása.
A nyomozó hatóság eljárása során problémát elsősorban az jelentett, hogy a munkaügyi kérdésben folyamatban lévő per miatt nem volt tisztázott a munkavégzés tényleges helye.
A nyomozó hatóság a feljelentés kiegészítése során azt állapította meg, hogy a helyiség, ahonnan a panaszost eltávolították, nem a panaszos munkavégzésének helye, így a panaszos által feljelentett cselekmény nem bűncselekmény. A nyomozó hatóság tehát a nyomozást megtagadta, annak ellenére, hogy a panaszos áthelyezésről szóló iratok kiadását követően a bíróság közbenső ítéletének megfelelően kiállított kinevezési okirat szerint a panaszos munkavégzésének helye változatlan maradt. A nyomozó hatóság az ügyészség nyomozás lefolytatását elrendelő határozata ellenére továbbra sem végezte el az előírt nyomozási cselekményeket, így a történeti tényállás tisztázatlan maradt. A munkaügyi perben hozott közbenső ítélet rendelkezéseit a nyomozó hatóság a nyomozás lefolytatása során figyelmen kívül hagyta, így a nyomozást megszüntette. A megszüntetés ellen a panaszos kézbesítési hiba miatt csak késedelmesen élhetett jogorvoslattal, melynek az ügyészség ismételten helyt adott, és pótnyomozást rendelt el. A nyomozó hatóság ismételten sem végezte el a szükséges nyomozati cselekményeket, ami az eljárás indokolatlan elhúzódásához vezetett, és így a jogállamiság részét képező jogbiztonság, valamint a személyi biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21.§-ába foglalt felhatalmazásom alapján a megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az alábbi kezdeményezést teszem:
	Felkérem a XIII. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy hívja fel a konkrét ügyben eljáró munkatársainak figyelmét valamennyi bizonyítási eszköz felkutatásának és a nyomozati cselekmények gyors elvégzésének szükségességére, a hasonló hibák jövőbeli elkerülésére érdekében.

Budapest, 2001. március 22.

Gönczöl Katalin