OBH 5992/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Román állampolgár panaszos 1999. december 21-én fordult hivatalomhoz azzal a panasszal, hogy Pátyod község önkormányzata szóbeli kérelmére sem szociális sem pedig temetési segélyt nem állapít meg, írásbeli kérelmét pedig azzal a hivatkozással nem veszik át, hogy ezek a támogatási formák részére nem állapíthatóak meg.
Sérelmezi a panaszos azt is, hogy elhunyt magyar állampolgár férjét az önkormányzat temetette el, de a temetés költségeit az ingatlanra terhelte.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) és a szociális biztonsághoz való jog (Alk. ( 70./E §) sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat sikeres lefolytatása érdekében megkerestem Pátyod község körjegyzőjét, hogy adjon az ügyben részletes felvilágosítást.  A megkeresésnek a körjegyző határidőben eleget tett.

Megállapított tényállás
	A panaszos  magyar állampolgár férje 1999. június 2-án Nyíregyházán hunyt el.  A panaszos a  temetés lebonyolítása és finanszírozása érdekében az önkormányzathoz fordult, tekintettel arra, hogy nem volt pénze a temetésre.  Az önkormányzat köztemetés keretében az elhunyt személyt Nyíregyházáról haza szállítatta Pátyodra és gondoskodtak római katolikus szertartás szerinti eltemetéséről.
Az önkormányzat az 1993. évi III. tv 48 §-a alapján a temetési költséget hagyatéki teherként az illetékes közjegyzőnél bejelentette.
A panaszos román állampolgár mindezen idő alatt ideiglenes tartózkodási engedéllyel tartózkodott Magyarországon.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

•	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III tv.
3. § (1) A törvény hatálya - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - kiterjed a Magyarországon élô magyar állampolgárokra, az állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkezô bevándorolt, valamint a magyar hatóságok által menekültként elismert személyekre.
46. § (1) A települési önkormányzat képviselô-testülete temetési segélyt nyújthat annak, aki a meghalt személy eltemettetésérôl gondoskodott annak ellenére, hogy arra nem volt köteles, vagy tartására köteles hozzátartozó volt ugyan, de a temetési költségek viselése a saját, illetve családja létfenntartását veszélyezteti. A segély összege nem lehet kevesebb a helyben szokásos legolcsóbb temetés költségeinek 10%-ánál, de elérheti annak teljes összegét, ha a temetési költségek viselése a kérelmezônek vagy családjának a létfenntartását veszélyezteti.
(2) Temetési segély nem állapítható meg annak:
a) akinek a családjában az egy fôre jutó jövedelem eléri az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének háromszorosát;
b) aki a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény 16. §-a alapján temetési hozzájárulásban részesült.
48. § (1) A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzatnak kell gondoskodnia az elhunyt személy közköltségen történô eltemettetésérôl, ha
a) nincs vagy nem lelhetô fel az eltemettetésre köteles személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésrôl nem gondoskodik.
(2) Az elhunyt személy elhalálozása idôpontjában fennálló lakóhelye (a továbbiakban: utolsó lakóhely) szerinti települési önkormányzat a köztemetés költségét az (1) bekezdés szerinti önkormányzatnak megtéríti. A megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétôl számított hatvan napon belül kell bejelenteni.
(3) Az elhunyt személy utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzat
a) a költségeket hagyatéki teherként a területileg illetékes közjegyzônél bejelenti, vagy
b) az eltemettetésre köteles személyt a köztemetés költségeinek megtérítésére kötelezi.
(4) Ha az elhunyt személynek utolsó lakóhelye nem volt, vagy az nem ismert, úgy a temetési költséget viselô önkormányzat a (3) bekezdés szerint jár el.

A vizsgálat megállapításai
	I. A temetési segéllyel kapcsolatos panasz vizsgálata
	A vizsgálat elsősorban annak megállapítására irányult, hogy temetési segélyre jogosult-e egy nem magyar állampolgár, aki a temetés idején mindössze ideiglenes tartózkodási engedéllyel rendelkezett Magyarországon.
A temetési segély juttatásainak feltételeit a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv szabályozza.
A törvény személyi hatálya a Magyarországon élő magyar állampolgárra, állandó tartózkodásra jogosító személyigazolvánnyal rendelkező bevándorolt személyre, valamint magyar hatóság által menekültként elismert személyekre terjed ki.
Tekintettel arra, hogy a panaszos csak ideiglenes tartózkodási engedéllyel rendelkezett férje elhunytának időpontjában, így rá az 1993. évi III. törvény hatálya nem terjed ki, ezért temetési segélyre még akkor sem lett volna jogosult, ha az egyéb jogszabályi követelményeknek megfelelt volna, ezért panaszát az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 19. § (2) bekezdésébe foglalt rendelkezés szerint mint jogi szempontból nyilvánvalóan alaptalant elutasítom.
A beadvány nyilvánvaló alaptalansága azt jelenti, hogy a tények, jogi okfejtés és az esetleges sérelem között nincs összefüggés, vagy nem úgy áll fenn az összefüggés, ahogy azt a panaszos felvázolta, illetve, hogy a beadványban leírtak nem azonosak a valós tényekkel, esetleg a beadvány alapjául szolgáló jogi okfejtés nincs összhangban a jogszabályi rendelkezésekkel.
A törvény személyi hatálya alá tartozó kérelmező is csak akkor jogosult temetési segélyre, ha az elhunyt személy eltemetéséről gondoskodott, annak ellenére, hogy nem volt köteles ez elhunytat eltemetni, vagy tartásra köteles hozzátartozó volt, de sajátmaga vagy családja létfenntartását veszélyezteteti a temetési költségek viselése.
Az önkormányzat jelen esetben köztemetés keretében gondoskodott a panaszos férjének méltó eltemetéséről. A köztemetést az 1993. évi III. tv. teszi kötelezővé az érintett önkormányzatnak. A szabályozás alapján a halál bekövetkezésének helye szerinti települési önkormányzat köteles azt a vagyontalan személyt eltemettetni, akinek nincs, vagy nem lelhető fel tartásra köteles és képes hozzátartozója.
Amennyiben az önkormányzatnak tudomására jut, hogy az elhunyt személynek volt olyan vagyona, melyből a temetési költségei fedezhetőek lettek volna, akkor a tv. 48. §-a alapján az önkormányzat köteles a temetés költségét hagyatéki teherként bejelenteni az illetékes közjegyzőnél.
A fent leírtakra tekintettel a panasz ezen részét is mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom.

II. A szociális segéllyel kapcsolatos panasz vizsgálata
	A vizsgálatot, tekintettel az I. pontban kifejtettekre, nyilvánvalóan alaptalanként elutasítom.
Az elutasítás alapja az, hogy a szociális segély iránti kérelem elbírálása szintén az 1993. évi III. tv hatálya alá tartozik.  A panaszos a törvényi személyi hatálya alá nem tarozik ezért részére még akkor sem lehet szociális segélyt folyósítani, ha az egyéb törvényi feltételeknek megfelelne.

III. A szóbeli kérelmek szóbeli elutasításával kapcsolatos panasz vizsgálata
	A szóbeli kérelmek benyújtásával kapcsolatban a körjegyző arról tájékoztatott levelében, hogy tudomása szerint a panaszos csak szóban terjesztett elő temetési segély iránti kérelmet.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV tv. ( továbbiakban Áe.) 16. § (1) bekezdése alapján államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet előterjeszteni.  Az Áe. 17. § (1) bekezdés alapján a szóbeli kérelemről, ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt kell készíteni.
Ennek alapján megállapítható, hogy az önkormányzat nem tett eleget az Áe - ből fakadó kötelezettségének. 
Az Alkotmánybíróság a 28/1992. ( IV. 30.) AB határozatában a jogbiztonsággal összefüggésben a következőket állapította meg: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
Az Alkotmánybíróság határozataiból a jogállamiság illetve a jogbiztonság követelményével összefüggésben a kiszámíthatóságra vonatkozó elvárás olvasható ki.  Ha valamely jogalkalmazói intézkedés, mulasztás az országgyűlési biztos vizsgálatának szempontjából vélelmezhetően relevánsnak tekintett alkotmányos jog bármely részjogosítványra kihatással van, akkor az adott alkotmányos joggal összefüggésben a sérelem már megállapítható.
Alkotmányos visszásság megállapítása akkor kerül sor, ha a sérelmet okozó intézkedés vagy mulasztás nem célhoz kötött, vagy célhoz kötött, de az elérni kívánt célhoz képest aránytalan.  Miután az önkormányzat azon gyakorlata miszerint a szóbeli kérelmeket nem tekinti kérelemnek nem tekinthető célhoz kötöttnek és célhoz kötöttség hiányában az alkotmányos visszásság már megállapítható, így az önkormányzat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben azzal a gyakorlatával, hogy a szóbeli kérelmeket nem tekinti eljárást megindító kérelemnek és nem hoz határozatot.  Az önkormányzat akkor járt volna el az ügyben az Áe-nek megfelelően, ha a szóbeli kérelmekről jegyzőkönyvet vesz fel és vagy 30 napon belül, vagy képviselő testületi hatáskörbe tartozó kérdésekről - szociális segély, temetési segély - a legközelebbi képviselőtestületi ülésen döntést hoz.
Mindezek az eljárási kötelezettségek kötik a képviselőtestületet akkor is, ha már a kérelem benyújtásának időpontjában tudják azt, hogy a kérelmező az igényelt támogatási formára valamilyen oknál fogva nyilvánvalóan nem jogosult.

Kezdeményezés
	Az Obtv 21. §-a alapján felkérem Pátyod község önkormányzatának polgármesterét arra, hogy az önkormányzat hatáskörébe tartozó szóbeli kérelmeket az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. rendelkezései alapján bírálják el.

Budapest, 2001. február 20.

Gönczöl Katalin