OBH 5989/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az általa kezdeményezett nyomozást a Komlói Rendőrkapitányság megtagadta, az ez ellen benyújtott panaszát a Komlói Városi Ügyészség pedig elutasította. Sérelmezte továbbá, hogy a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság nem tett semmilyen érdemi intézkedést bejelentései alapján.
	A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam. Ennek során megkerestem a Baranya Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságot,  a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft-t és a DÉDÁSZ Rt. Központi Ellenőrző Szervét, végül a Baranya megyei rendőrfőkapitányt.

Érintett alkotmányos jogok:
•	A jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. §)
•	A kérelem vagy panasz előterjesztéshez való jog (Alkotmány 64. §)

Alkalmazott jogszabályok:
•	A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. tv. (Be.)
•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv.

A vizsgálat megállapításai:
1.) A panaszos (nyugdíjas postaigazgató) 1999. november 9-én a Komlói Rendőr-kapitányságon (üsz.: 1683/1999.bü.) ismeretlen tettes ellen feljelentést tett személyiségi jogai megsértése miatt. A feljelentés szerint általa ismeretlen személy a MATÁV-nál bejelentette, hogy ő meghalt, és törvényes örököse az ő korábban elhunyt élettársának fia. Ezért az ő - mint elhalt - nevén szereplő távbeszélő állomást a MATÁV Soproni Igazgatósága az örökös nevére átírta. 
	A panaszos volt élettársának fia ellen bejelentést tett a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányságon is. A bejelentés 1999. október 13-án érkezett a megyei rendőri szervhez. Ezt ügyintézésre a Komlói Rendőrkapitányság vezetőjére szignálta a megyei rendőr-főkapitány (üsz: 3085/1999.)
	A panaszos már hivatkozott feljelentése alapján a Komlói Rendőrkapitányság feljelentés kiegészítést rendelt el, mert felmerült a magánokirat-hamisítás gyanúja. Annak során - rövid úton, távbeszélőn - a telefon átírással kapcsolatban tájékoztatást kértek a MATÁV Rt. Soproni Igazgatóságának ügyfélszolgálatától. Az így beszerzett adatok szerint a panaszos által kifogásolt bejelentés telefonon történt. Megállapította a rendőri szerv továbbá, hogy a kérdéses telefonvonal eredetileg a feljelentett személy nevén volt. Amikor azonban a feljelentő élettársi kapcsolatot létesített a feljelentett édesanyjával és hozzájuk költözött, a telefonvonalat az ő (panaszos) nevére íratták, mivel ő telefonált a legtöbbet, így a számlát ő fizette, az az ő nevére volt kiállítva. A feljelentett személy - édesanyja halála után -, amikor az élettárs (panaszos) elköltözött az addig közösen használt lakásból, bejelentette telefonon a MATÁV Soproni Igazgatóságán édesanyja halálát és az élettárs elköltözését, egyben kérte a telefonvonal nevére történő visszaírását.	A Komlói Rendőrkapitányság a feljelentés kiegészítés során beszerzett adatokra figyelemmel, a Be. 127. § (1) bekezdés a.) pont I. fordulata alapján a nyomozást megtagadta azzal, hogy  az elkövetett cselekmény nem bűncselekmény. Panaszos a rendőrkapitányság nyomozást megtagadó határozatát a Komlói Városi Ügyészségen megpanaszolta. Az ügyészség a panaszt, mint alaptalant elutasította. Az ügyészség a panaszt elutasító határozatában rámutatott, hogy a panaszos egyetértett azzal, hogy az ügyben magánokirat-hamisítás nem történt. Panaszát azért terjesztette elő, mert megítélése szerint személyiségi jogai sérültek  halálhíre keltésével, de a feljelentés kiegészítése  során ezzel nem foglalkozott a nyomozó hatóság. Az ügyészség azt is megállapította, hogy nem vitásan a halálhír keltésével a panaszos személyiségi jogai sérültek. Annak helyreállítása azonban nem a büntetőjogi, hanem polgári jogi útra tartozik, vagyis a polgári ügyeket intéző bírósághoz lehet emiatt fordulnia a panaszosnak.
	A vizsgálatom során megkeresett MATÁV Rt. Nyugat-magyarországi Jogi Iroda vezetője arról tájékoztatott, hogy a feljelentett személy, aki korábban is a telefon állomás előfizetője volt, 1999. szeptember 7-én telefonon bejelentette hozzájuk a feljelentő halálát, és közölte a 0134835. számú halotti anyakönyvi kivonat számot, valamint kérte az állomás nevére történő átírását. A MATÁV Rt. üzletszabályzata lehetőséget ad a telefonon történő szerződés módosítására. A személyazonosságot az ügyfélazonosítási szám, vagy számlaszám bemondásával lehet igazolni.
	Az ügyfélszolgálattal folytatott beszélgetések rekonstruálására az országgyűlési biztosnak  nincs lehetősége, mivel a hangrögzítőre felvett telefon bejelentést azóta meg-semmisítették.
	Az irodavezető arról is tájékoztatott, hogy a Komlói Rendőrkapitányságtól az ügyre vonatkozó megkeresés hozzájuk nem érkezett.
	Megállapítottam azt is, hogy a nyomozást megtagadó határozatban foglaltak, valamint a megkeresésemre adott irodavezetői válasz között ellentmondás van, hiszen a rendőri szerv megállapítása szerint a feljelentett személy édesanyja halálát és édesanyja volt élettársának addig közösen használt lakásból való elköltözését jelentette be, szemben az illetékes MATÁV Rt. azon közlésével, hogy a feljelentett a feljelentő (panaszos) elhalálozásáról tájékoztatta őket. A szóban forgó ellentétnek azonban a panaszolt ügy szempontjából nincs jelentősége. Az országgyűlési biztosnak egyébként sincs lehetősége, sem módja bizonyítási eljárás lefolytatására. Ezért megállapításaimat a nyomozást megtagadó határozatban, a panaszban, valamint a szóban forgó megkeresésemre adott válaszban foglaltakra alapoztam. Mivel azok ellentmondanak egymásnak, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg a panasz ezen részében. Egyébként sem vitatom a rendőrség nyomozást megtagadó és az az ellen benyújtott panaszt elutasító ügyészségi határozat megalapozottságát. Ezt arra alapozom, hogy a bizonyítékok értékelésének szabadsága folytán a nyomozó hatóságok a bizonyítékokat egyenként és összességükben szabadon értékelik és meggyőződésük szerint bírálják el. Az országgyűlési biztos nem büntetőügyekben eljáró hatóság, nincs lehetősége az ilyen ügyekben hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára és a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére. A mérlegelési jogkör természetesen nem korlátlan. Alkotmányossági probléma akkor merül fel a mérlegeléssel összefüggésben, ha az alkotmányos elveket vagy jogokat sért. A vizsgált ügyben ilyen jogsérelem nem történt. Ezért a nyomozó hatóságok (rendőrség, ügyészség) döntéseinek - konkrétan a nyomozás megtagadásának és a panasz elutasításának - megalapozottságát nem vontam kétségbe, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot a panasz szóban forgó részében nem állapítottam meg.
2.) A panaszos a Baranya Megyei Rendőr-főkapitánysághoz tett és a főkapitány által a Komlói Rendőrkapitánysághoz áttett bejelentései tárgyában megállapítottam, hogy a komlói rendőrkapitány azokat áttette a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervekhez, vagyis a Baranya Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósághoz,  Dél-Dunántúli Áramszolgáltató Részvénytársasághoz, és a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft-hez. Az áttételről elmulasztotta azonban értesíteni a panaszost, ami a jogbiztonság követelményét és a tisztességes eljáráshoz való jogot sértette. Tekintettel azonban arra, hogy az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság okozása óta hosszabb idő telt el, ajánlást nem teszek. Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján azonban felhívom a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét, hogy hívja fel az illetékes rendőri állomány figyelmét az áttételekről való értesítések fontosságára, garanciális jelentőségére, illetve a vonatkozó jogszabályok maradéktalan betartására.
3.)  A vizsgálat során megállapítottam továbbá, hogy a Baranya Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a panaszosnak a Komlói Rendőr-kapitányságnak címzett és onnan hozzá továbbított azon bejelentését, melyben elhunyt élettársának fia rokkantságát kétségbe vonta, kivizsgálta. Megállapította, hogy a panaszolt személy kereső foglalkozást nem folytat, csak a ház körül tevékenykedik. 1998. március 11-től rokkantsági nyugdíjas, az 1999. november 2-án kelt orvosi szakvélemény alapján továbbra is rokkant, állapota végleges, így nyugdíját jogosan vette fel, illetve veszi fel. Betegsége diagnózisát azonban - annak személyes jellegére és az orvosi titoktartási kötelezettség alá eső természetére tekintettel - az Igazgatóság nem közölte a panaszossal. Ez utóbbi mellőzése mellett az Igazgatóság megállapításairól a panaszost 1999. november 15-én kelt 130/99. számú levélben tájékoztatta. A Komlói Rendőrkapitányság azonban nem kért tőle tájékoztatást, ezért azt az Igazgatóság mellőzte. Tekintettel arra, hogy az Igazgatóság a panaszost értesítette, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg a panasz szóban forgó részében.
	A Dél-Dunántúli Áramszolgáltató Részvénytársaság Központi Ellenőrzési Szervezete - ugyancsak a Komlói Rendőrkapitányságtól érkezett áttétel alapján - a panaszos volt élettársa fia áramhasználatával kapcsolatos bejelentése miatti ellenőrzést 2001. május 11-én - a korábban írásban történt megkeresésemre várt válasz rövid úton történő sürgetését követően - végezte el. Megállapította, hogy az ellenőrzött fogyasztóhely nem a bejelentett személy nevén szerepel. A mindenre kiterjedő ellenőrzés szerződésszegést nem állapított meg, a bejelentést alaptalannak minősítette. Az ellenőrzésről készült adatlapot a fogyasztón kívül még egy személy és a DÉDÁSZ Rt. részéről két személy írta alá, majd annak egy példányát a fogyasztó megkapta.
	A DÉDÁSZ Rt. a megállapításairól a panaszost nem értesítette, mivel nem közvetlenül  hozzájuk fordult sérelmével. Az Rt. a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányságnak, és a Komlói Rendőrkapitányságnak sem küldött tájékoztatást. Ennek oka az volt, hogy ez utóbbi szervezetek nem kértek visszajelzést az Rt-től.
	A Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft. a Komlói Rendőrkapitányságról 1999. október 28-án érkezett panaszosi bejelentésre - mely szerint a panaszolt személy - vagyis volt élettársa fia - a lakásán található vízórával (órákkal) manipulál, azokat állítgatja - vizsgálatot végzett. Hiányosságot a Kft. sem tárt fel. A vizsgálat eredményéről a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatója levélben értesítette a Komlói Rendőrkapitányságot. A Kft. a panaszost azonban nem értesítette, ugyancsak arra hivatkozva, hogy sérelmeivel nem közvetlenül hozzájuk, mint szolgáltatóhoz fordult.

Előzőekre figyelemmel megállapítottam, hogy mulasztást követett el mind a DÉDÁSZ Rt. Központi Ellenőrző Szerve, mind a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft. azzal, hogy a vizsgálat befejezésekor, annak eredményéről a panaszost nem értesítette. Sérült tehát a panaszos tisztességes eljáráshoz való joga, különös tekintettel arra, hogy a szóban forgó bejelentésére a mai napig nem kapott választ.
Az alkotmányos joggal összefüggésben a visszásságot az okozta, hogy a panaszos rendőri szervhez címzett, de a DÉDÁSZ Rt-hez és a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft-hez áttett beadványa alapján elrendelt ellenőrzést követően annak eredményéről a panaszost nem tájékoztatták. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról, panaszokról szóló 1977. évi I. törvény 11. § (1) bekezdése szerint "az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésekről vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt (javaslattevőt) írásban haladéktalanul értesíteni. Az állásfoglalás indokait is közölnie kell". A (2) bekezdés szerint "az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a bejelentőt (javaslattevőt) szóban tájékoztatták és a tájékoztatást tudomásul vette." Az idézett jogszabályhely alapján tehát a panaszos írásbeli tájékoztatása nem volt mellőzhető. A DÉDÁSZ Rt-nek, valamint a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft-nek ezen mulasztása a panasz előterjesztéséhez való jog sérelmének közvetlen veszélyét is magában hordozta. Tekintettel azonban arra, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok okozása óta hosszabb idő telt el, ajánlást emiatt sem teszek. Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján azonban felhívom a DÉDÁSZ Rt. Központi Ellenőrző Szerve vezetőjének és a Komló-Víz Víziközmű Üzemeltető és Szolgáltató Kft. ügyvezető igazgatójának figyelmét is az állampolgárok bejelentései alapján végzett ellenőrzések eredményéről való értesítési kötelezettség maradéktalan betartásának fontosságára, garanciális jelentőségére. Kérem, hogy erre az irányítása alatt dolgozó Rt., illetve Kft. alkalmazottakat is figyelmeztesse.
	A vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2001. június 14.

Gönczöl Katalin