OBH 5911/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos beadványában részaránytulajdonuknak megfelelő föld kiadása során a Zirci Földkiadó Bizottság (Földkiadó Bizottság), illetve az FVM Veszprém Megyei FM Hivatal (FM Hivatal) által folytatott eljárást, valamint azt sérelmezte, hogy az FM Hivatal által hozott határozat ellen benyújtott fellebbezés elbírálása még nem történt meg. 

A beadvány alapján a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

Iratok rendelkezésemre bocsátása és az ügy tisztázása céljából megkerestem panaszost, az FM Hivatalt is, valamint az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát.

Megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos, valamint édesapja és az édesanyja is földkiadás iránti kérelmet terjesztettek elő a törvényes határidőben - 1993. III. 22. napján - a Földkiadó Bizottsághoz. 

Kérelmükhöz igényjogosultságuk igazolására csatolták a Zirci "Bakony Tsz." (Tsz.) igazolását, valamint fénymásolatban a Tsz. tulajdoni különlapjait.

Az FM Hivatal tájékoztatása alapján - panaszos - az 1/3250. számú Tsz. különlap bizonysága szerint juttatás jogcímén keletkezett 16,03 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik. 

Panaszos édesanyja nevén az 1/0664. számú Tsz. különlapon Zirc település külterületén beviteli kötelezettség alapján keletkezett 67,29 aranykorona értékű és - juttatás jogcímén keletkezett - további 0,38 aranykorona értékű (összesen 67,67 aranykorona) részaránytulajdont tartottak nyilván. 

Panaszos édesapja részaránytulajdonát a Tsz. 1/0663. számú tulajdoni különlapján tüntették fel, összesen 112,28 aranykorona értékben, melyből beviteli kötelezettség alapján Zirc település belterületén keletkezett 3,46 aranykorona - külterületén beviteli kötelezettség alapján keletkezett további 86,84 aranykorona -, illetve juttatás jogcímén keletkezett további 21,98 aranykorona értékű részaránytulajdon. 

Panaszos kérelmében a földkiadás helyéül a zirci 040/A. helyrajzi számú földrészletet 12,21 aranykorona értékben - míg szintén a zirci 032. helyrajzi számú földrészletet 3,82 aranykorona értékben és ebben a sorrendben - jelölte meg.

Panaszos édesanyja földkiadási kérelmét szülei mindketten aláírták, azonban az édesanya sem a földkiadás helyét, sem annak aranykorona értékét nem tüntette fel. Panaszos édesapjának földkiadási kérelmét az édesanya is aláírta, amelyben a földkiadás helyéül a zirci 030. helyrajzi számú földrészletből 156 aranykorona értéket a zirci 040/A. helyrajzi számú földrészletből 16,05 aranykorona értéket, továbbá a zirci 063/2. helyrajzi számú földrészletből 7,9 aranykorona értéket (összesen 179,95 aranykorona) kértek kiadni, mely aranykorona érték azonos mindkettőjük nevén nyilvántartott részaránytulajdon aranykorona értékével. A szülőpár kérelméhez csatolta, egy - panaszos által 1992. III. 22-én dátumozott - kimutatást arról, hogy családjuk mely belterületi földekkel rendelkezett, továbbá egy 1948. III. 18. napján kelt - ajándékozásról szóló - közjegyzői okirat másolatát is. 

A Földkiadó Bizottság az 1994. VIII. 16-án kelt 78-8/1994. számú határozatával egyedül panaszos édesapja részére adta ki egyezség, illetve sorsolás mellőzésével a zirci 030. helyrajzi számú földrészletet 156 aranykorona értékben, figyelmen kívül hagyva, hogy az édesapa mindössze 112,28 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik, továbbá hogy az említett földrészletre a törvényes határidőben más - a földkiadás sorrendjében az édesapával azonos jogosultsággal rendelkező - földkiadás teljesítését kérők is bejelentették igényüket. 

Az említett határozatát a Földkiadó Bizottság az 1995. V. 11-én kelt 20-17/1995. számú határozatával visszavonta "jogosult érdekelt fellebbezését" követően, mert határozatát megelőző eljárás során "nem tartotta be az 1993. évi II. törvény 6. §-ában a kielégítésre előírt szabályokat". Az FM Hivatal a 6734/1995. számú és 1995. december 13-án kelt határozatával - a Földkiadó Bizottság 78-8/1994. számú, valamint e határozatának visszavonásáról rendelkező 20-17/1995. számú határozatát is - megsemmisítette, más érdekelt fellebbezésének elbírálása során az új eljárásra való kötelezés mellett.

A Földkiadó Bizottság 37/16/1996. iktatószámú, 1995. december 28-án kelt - egyezség hiányában  - a zirci 030. helyrajzi számú földrészletre vezetett  nyilvános sorsoláson felvett jegyzőkönyv szerint a sorsolás eredményeként először a szintén azonos jogosultsággal rendelkező személy igényét kellett kielégíteni, s csak ezt követően panaszos édesapja igényét. Az új eljárás során lefolytatott sorsolás eredményét rögzítő 37-16/1995.-ös számú és 1995. december 28-án kelt határozata rögzíti, mely szerint panaszos édesapja részére a zirci 030. helyrajzi számú földrészletből 34,42 aranykorona értékű földet adnak ki. Az FM Hivatal 1999. december 1. napján kelt 51216/1999. számú határozatával panaszos édesapja részére a zirci 030. helyrajzi számú ingatlanból 3442/15610 arányban,  34,42 aranykorona értékű földet adott ki a Földkiadó Bizottság 37-16/1995. számú határozatára hivatkozással.

A Földkiadó Bizottság 1994. augusztus 16-án kelt 78-7/1994. számú határozatával panaszosnak a zirci 032. helyrajzi számú földrészletből 3,72 aranykorona értékű, míg szintén e napon kelt 78-9/1994. számú határozatával a 040. helyrajzi számú földrészletből 12,21 aranykorona értékű földet, továbbá - panaszos édesapjának - a zirci 040. helyrajzi számú földrészletből 16,05 aranykorona értékű földet adott ki.

Az FM Hivatal a 6773/1995. számú és 1995. december 13-án kelt határozatával fellebbezés folytán a Földkiadó Bizottság 78-7/1994. számú határozatát - az 5207/1995. és 1995. augusztus 8-án kelt határozatával panaszosnak és édesapjának a zirci 040. helyrajzi számú földrészletből földkiadást teljesítő határozatát - semmisítette meg az új eljárásra való kötelezés mellett, a 032. helyrajzi számú földrészletre vonatkozóan a Földkiadó Bizottság 2021/1995. számú és 1995. V. 11-én kelt határozatára is kiterjedően, mert határozatában a Földkiadó Bizottság a tulajdoni hányadot nem rögzítette, s mert a kötelező sorrendet nem tartotta be. A 040. helyrajzi számú földrészlet kiadására vonatkozó földkiadó bizottsági határozat megsemmisítésére az egyezség hiánya, valamint a sorrendiség be nem tartása miatt került sor. 

Az új eljárás során készült, már hivatkozott 1995. december 28-án kelt jegyzőkönyv rögzíti, hogy "Az 1993. év március 22-én benyújtott kérelem alapján" panaszos édesapja és az édesanyja "földkiadási kérelme alapján a következő táblára jegyezte be a tulajdoni hányadot". Ezt követően került sor panaszos édesapja nevének feltüntetésére és alatta a következő szöveg olvasható: "063/2. hrsz., erdő: 7,90 AK; 040/hrsz., rét: 16,05 AK; 021. hrsz., szántó: 53,91 AK", továbbá panaszos édesanyja nevének feltüntetése alatt "021. hrsz., szántó; 66,86 AK; 032. hrsz., rét: 082 AK". Majd a szöveg úgy folytatódik, hogy panaszos édesapja és az édesanyja "tulajdoni hányadát csak az 1993. III. 22-én beadott kérelem alapján tudta elbírálni, mivel az egyeztetésen a meghívó figyelmeztetése alapján sem jelentek meg. A meghívóban a földkiadó bizottság közölte, hogy aki az egyeztetésen nem jelenik meg, vagy megbízottal sem képviselteti magát, az egyezségben való részvételről lemond."

A Földkiadó Bizottság panaszos édesanyjának a 37-37/1995. számú határozatával a zirci 021. helyrajzi számú földrészletből 67,67 aranykorona értékű földet adott ki. 

Az FM Hivatal az 1999. december 1. napján kelt 52218/1999. számú határozatával a zirci 032/1-2. helyrajzi számú földrészletből 21,25 aranykorona értékű, továbbá az ugyane napon kelt 51224/1999. számú határozatával pedig panaszosnak a zirci 040/24. helyrajzi számú földrészletből 11,04 aranykorona értékü földet adott ki. 

Az FM Hivatal tájékoztatása szerint a földkiadás során hozott határozatok alapján panaszos édesapjának a zirci 030. helyrajzi számú földrészletből 34,42 aranykoronát, a 040/19. helyrajzi számú földrészletből 1,32 aranykoronát, a 040/25. helyrajzi számú földrészletből 14,4 aranykoronát, a 021. helyrajzi számú földrészletből 28,74 aranykoronát a 032/1-2. helyrajzi számú földrészletből 21,25 aranykoronát, a 034/5. helyrajzi számú földrészletből 4,25 aranykoronát (összesen 112,28 aranykoronát) továbbá panaszos édesanyjának a zirci 021. helyrajzi számú földrészletből összesen 67,67 aranykoronát, míg panaszosnak a zirci 040/19. helyrajzi számú földrészletből 1,1 aranykoronát, a 040/24. helyrajzi számú földrészletből 11,04 aranykoronát, a 034/5. helyrajzi számú földrészletből 3,98 aranykoronát (összesen 16,03 aranykoronát) adtak ki. Az így kiadott aranykorona mennyiség értéke megegyezik panaszos, valamint szülei nevén részarányként nyilvántartott aranykorona értékével. 

Panaszos 1999. december 3. napján kelt beadványában az FM Hivatal által hozott 51224/1999., az 5216/1999. és az 51218/1999. számú határozatai ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezés elbírálására az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalának tájékoztatása szerint még nem került sor. 

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A vizsgálat feltárta, hogy panaszos által fellebbezéssel támadott, 1999. december 1. napján kelt határozatok az FM Hivatal által hozott elsőfokú határozatok. Az 1993. évi II. törvény 11/A. §-a pedig egyébiránt rögzíti, hogy "Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el."

A törvény 9/B. §-ának (4) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."

Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg." Az (5) bekezdés pedig arról rendelkezik, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell." A törvény 4. §-ának (1) bekezdése pedig arról rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."

A vizsgálat feltárta, hogy az elsőfokon eljáró FM Hivatalt a fellebbezés elbírálásához szükséges iratok kiegészítése céljából a másodfokon eljáró Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatal ugyan több esetben megkereste, azonban az Áe. 15. § (5) bekezdése szerint az elintézési határidő meghosszabbítása iránt nem intézkedett, felettes szervét az Áe. 4. § (1) bekezdésében foglalt intézkedés foganatosítása céljából nem kereste meg, a fellebbezést nem intézte el.

A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."

A vizsgálat megállapította, hogy a Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatal mulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás - sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát (Alkotmány 57. § (5) bekezdés) is, miáltal a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben - visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés

A felhívott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdéseire való hivatkozással kezdeményezem, hogy a Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatal panaszos fellebbezését a hatályos jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével haladéktalanul bírálja el. 
Felkérem Hivatalvezető urat, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, illetve megtett intézkedéseiről, kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül írásban tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, valamint az FVM Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2000. május 3.

Gönczöl Katalin