OBH 5893/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: nyomozó hatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	Öcsödi mozgássérültek képviseletében a Mozgássérültek Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Egyesülete fordult hivatalomhoz. Az Egyesület arról tájékoztatott, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Felderítő Osztálya büntetőeljárást kezdeményezett mozgássérültek részére adható állami támogatások igénybevételével kapcsolatos visszaélések gyanúja miatt. A büntetőeljárás során 10 öcsödi mozgássérültet hallgattak ki, akiket a kihallgatást követően orvos szakértői vizsgálatra szállítottak. Az igazságügyi orvos szakértő vizsgálatát követően az először tanúként kihallgatott 10 mozgássérült a büntetőeljárás gyanúsítottja lett. Az Egyesület sérelmezte a nyomozó hatóság eljárását, véleménye szerint az sérti az eljárás alá vontak állampolgári jogait és emberi méltóságát.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	 A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.

•	 A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv.:
4. § (1) A büntetőeljárásban a személyi szabadságot és más állampolgári jogokat tiszteletben kell tartani, s azok csak az e törvényben meghatározott esetekben és módon korlátozhatók.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
62. § (1) Tanúként az hallgatható ki, akinek a bizonyítandó tényről tudomása van.
(2) A tanúként megidézett személy köteles kihallgatása végett megjelenni és - ha e törvény kivételt nem tesz - vallomást tenni. A tanúnak igénye van - külön jogszabályban megállapított mértékben - a megjelenésével felmerült költségek megtérítésére. Erre a tanút kihallgatásának befejezésekor figyelmeztetni kell.
(3) Az idézésben a tanút arra is fel lehet hívni, hogy feljegyzéseit, iratait vagy a bizonyításnál felhasználható egyéb tárgyait hozza magával.
68. § (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőt kell igénybe venni.
73. § (1) A terhelt és a sértett köteles - a műtétet és a műtétnek minősülő vizsgálati eljárást kivéve - a szakértői vizsgálatnak magát alávetni és tűrni, hogy a szakértő a véleményadáshoz elengedhetetlenül szükséges vizsgálatot elvégezze. A sértett köteles továbbá a vizsgálat elvégzését egyéb módon (pl. adatszolgáltatással) is elősegíteni. A szakértői vizsgálattal okozott kárért - külön jogszabály szerint - kártalanításnak van helye.
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
132. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján meghatározott személy alaposan gyanúsítható bűncselekmény elkövetésével, a hatóság közli vele ennek lényegét, a vonatkozó jogszabályok megjelölésével.
(2) A gyanúsítás közlése után figyelmeztetni kell a gyanúsítottat arra, hogy védőt választhat, illetőleg védő kirendelését kérheti. Kötelező védelem esetén fel kell hívni a figyelmét arra is, hogy amennyiben három napon belül nem hatalmaz meg védőt, a hatóság rendeli ki.
(3) A gyanúsítás közlését, a gyanúsított figyelmeztetését és nyilatkozatát jegyzőkönyvbe kell foglalni.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.

•	 A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995.(XII.27.)Korm. rendelet:
1. § (1) E rendelet hatálya - ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik - kiterjed - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező
a) magyar állampolgár,
b) állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező bevándorolt,
c) magyar hatóságok által menekültként elismert
súlyos mozgáskorlátozott személyekre.
(3) E rendelet alkalmazásában
a) súlyos mozgáskorlátozott: az a személy, aki az 1. számú melléklet szerinti mozgásszervi betegsége következtében tömegközlekedési eszközt önerőből nem képes igénybe venni, de életvitelszerűen nem ágyhoz kötött, és a 2., vagy 3. számú melléklet szerint a járás, terhelhetőség, valamint tömegközlekedési jármű használata alapján közlekedőképességének minősítése során pontjainak száma 7 vagy annál több;
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély.
6. § (1) A közlekedési támogatás a súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési többletköltségeinek részleges támogatása.
(2) A közlekedési támogatás összege (3) és (4) bekezdésekben meghatározott szorzószám és a közlekedési támogatás alapösszegének (a továbbiakban: alapösszeg) a szorzata. Az alapösszeg mértéke: 7000 forint/év.
8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani.
9. § (1) A 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló, a 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése alapján kiadott orvosi szakvéleményt,
11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni.
(2) A szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A jegyző kérelemre - a jogosultsági feltételek igazolása mellett - a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja.
(3) A jegyző a szerzési jogosultságot megállapító jogerős határozat egy példányát minden év június 30-ig felterjeszti a hivatalhoz.
(4) A jegyző gondoskodik a közlekedési támogatás összegének kifizetéséről.
20. § (1) Aki rosszhiszeműen és az e rendeletben meghatározott feltételek hiányában vagy e rendelet megsértésével vett igénybe szerzési, átalakítási és közlekedési támogatást, köteles azt a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 232. § (2) bekezdésében meghatározott kamattal megemelt összegben visszafizetni, valamint az igénybe vett parkolási engedélyt a kiállítónak visszaszolgáltatni. Az ilyen személy öt évig közlekedési kedvezményekben nem részesíthető.
(2) Az elsőfokú határozatot meghozó jegyző az (1) bekezdés szerinti visszafizetést, illetőleg a parkolási engedély visszaszolgáltatását a rosszhiszemű igénybevételről való tudomásszerzéstől számított három hónapon belül határozattal rendeli el.
(3) Nem lehet a visszafizetést elrendelni, ha a rosszhiszemű igénybevételtől számítva három év már eltelt.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A súlyosan mozgáskorlátozott személyek közlekedési támogatására való jogosultsággal kapcsolatos első fokú szakvéleményt kiállító öcsödi háziorvos ellen közokirat-hamisítás bűntettének alapos gyanúja miatt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság büntető eljárást indított.
	A nyomozás során megállapították, hogy a háziorvos 1998-1999 között valótlan tartalmú orvosi szakvéleményeket állított ki, olyan öcsödi lakóhellyel rendelkező személyeknek, akik a 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet alapján nem voltak jogosultak a közlekedési támogatásra. 
	A nyomozás során házkutatást tartottak a háziorvos rendelőjében, és ennek során a bűncselekmény elkövetését alátámasztó iratokat foglaltak le. A nyomozó hatóság a dokumentumokból határozat meg azt a személyi kört, akik ilyen támogatást vettek igénybe. Ezeket a személyeket a tényállás teljes felderítése érdekében 1999. december 7-ére tanúként idézték meg az öcsödi körzeti megbízotti irodába. A tanúkénti kihallgatást követően felmerült annak a gyanúja, hogy a beidézett mozgáskorlátozottak közreműködtek a bűncselekmény elkövetésében, ezért a nyomozó hatóság még aznap szakértői vizsgálatot rendelt el. A szakértői vizsgálat elvégzése érdekében az idézett személyeket a körzeti megbízotti irodából a megyei rendőr-főkapitányág mikrobuszával Szolnokra szállították, ahol orvos szakértői vizsgálatot el is végezték. A szakvélemény hat személy esetében közokirat-hamisítás büntette és csalás vétsége elkövetésének alapos gyanúját támasztotta alá, ezért ezen személyek ellen büntetőeljárást indítottak. A szakértői vizsgálatot követően azonban valamennyi mozgáskorlátozottat visszaszállították a lakóhelyükre.
	A csalás vétsége és közokirat-hamisítás büntette alapos gyanúja miatt a mozgáskorlátozott személyek ellen indult nyomozást tekintettel arra, hogy a nyomozás adatai alapján nem volt megállapítható bűncselekmény elkövetése 2000. február 18-án megszüntették.
	A nyomozó hatóságok büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. ( továbbiakban: Be. ) 5. § (1) bekezdése szerinti, és egyben alkotmányos kötelessége a közbiztonság, a belső rend védelme, így bűncselekmények elkövetése esetén a tényállás alapos és hiánytalan felderítése. A tényállás felderítése érdekében a nyomozó hatóság jogosult és egyben köteles a törvényben meghatározott nyomozati cselekményeket elvégezni, intézkedni, így tanúkat kihallgatni, szakértői vizsgálatot elrendelni, ill. jelen esetben bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt személyeket - szakértői vizsgálat elvégzése céljából - előállítani.
	Az öcsödi mozgáskorlátozottakat a nyomozó hatóság a tényállás hiánytalan felderítése érdekében idézte a körzeti megbízotti irodába. A kihallgatás és a szakértői vizsgálat időtartama a településről el- és visszaszállítás idejét is figyelembe véve nem haladta meg a hat órát. A megtett rendőri intézkedéseket pedig bűncselekmény elkövetésének a gyanúja indokolta. A mozgáskorlátozottak személyi szabadságának korlátozására a törvényben meghatározott időtartamon túl nem került sor. Mindezek alapján megállapítom, hogy a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság eljárása sem a tisztességes eljáráshoz, sem az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben visszásságot nem okozott, eljárását  bűncselekmény elkövetésének gyanúja, a közrend védelme indokolta.

Budapest, 2000. december 7.

Gönczöl Katalin