OBH 5857/1999., OBH 2844/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	Panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a tulajdonukban álló ingatlanok előtt körforgalmi utat alakítottak ki, és ezzel jelentősen megnehezült az ingatlanok megközelítése.
A panaszosok azt kifogásolták, hogy sem az engedélyezési eljárásról, sem az építési engedélyt megadó határozatról nem értesítették őket, azokról csak az építési munkálatok kivitelezésekor szereztek tudomást.
Azzal, hogy a tulajdonosok nem értesültek a határozatokról, felmerült annak lehetősége, az Alkotmány 57. § /5/ bekezdésében rögzített azon alkotmányos jogelv, amely szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti, sérülhet.
 	Fentiek  miatt az állampolgári jogok  országgyűlési  biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /2/ bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Alkalmazott jogszabályok:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról (Áe.)
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről  (továbbiakban: Kt.)
•	30/1988. (IV.21.) MT rendelet a közúti közlekedésről szóló törvény végrehajtásáról (továbbiakban: MT rendelet)
•	20/1984. (XII.21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések                       elhelyezéséről
•	8/1970. (XI.13.) KPM-ÉVM együttes rendelet az utak építésének és a forgalom részére való átadásának hatósági engedélyezéséről

Megállapított tényállás:
	1.) Az OBH 5857/1999. sz. ügyben a panaszos az Orosháza, Szabó D. u. és a Makói u. között kialakított körforgalmú út építését, az azt engedélyező határozatról való értesítés hiányát és az út építésével kapcsolatos, a lakóház állagában történt károkozást kifogásolta. A panaszos az orosházi  jegyző, majd az önkormányzat vizsgálatát kérte, mert álláspontja szerint az útépítéssel megszűntették az ingatlana autóbejáratát.  Az útépítés kivitelezésekor a panaszos észrevételére figyelemmel a kapubejáró előtt az útszegélyt szabályossá tették. A panasz kivizsgálásakor megállapították, hogy a panaszos ingatlana előtt az út építése a műszaki engedélyezési dokumentáció szerint történt, így a panaszt elutasították.
	2.) Az OBH 2844/2000. sz. ügyben a panaszos szintén kifogásolta, hogy az út építésének engedélyezésről nem tudott, ingatlana megközelítése aránytalanul megnehezedett a körforgalom kialakítása miatt. Panaszát az orosházi polgármesteri hivatal azzal utasította el, hogy az út építése szabályosan történt.
Mindkét panaszos jelezte, hogy ingatlanaikban kár keletkezett, és azok értéke is csökkent.
Eljárásom során előzetes vizsgálatot kértem a Közlekedési Főfelügyelet vezetőjétől az útépítési engedélyezési eljárással kapcsolatban. A Főfelügyelet helyszíni vizsgálaton megállapította, hogy a panaszosok ingatlanai megközelíthetőek az új forgalmi rend kialakítása után is. A csomópont tervezője a panaszos jelenlétében a kapubejáróba biztonságos be- és kihajtást végzett az ingatlan tulajdonosával azonos típusú személygépkocsival. A körforgalomban a járda új burkolatot kapott,  a kérdéses kapubejáró előtt dőlt szegélyt építettek. Az első fokú közlekedési hatóság eljárása megfelelt az útépítési engedélyezési eljárás idején hatályos jogszabályoknak. Annak során a hatóság felhívta  a Polgármesteri Hivatal figyelmét arra, hogy értesítse az útépítéssel érintetteket a meghívó közszemlére  tételével, vagy más, a helyben szokásos módon. A Főfelügyelet álláspontja szerint az újonnan kialakított körforgalmú csomópont növeli a forgalom biztonságát.
Mindkét ügyben a panaszosok sérelmezték, hogy nem értesítették őket az építési engedélyt megadó határozatról, ezért nem élhettek jogorvoslati jogukkal, álláspontjukat nem ismertethették. A csatolt iratokból kitűnt, hogy az út építését engedélyező határozatról nem értesültek az ingatlantulajdonosok.

A vizsgálat megállapításai:
	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény, valamint az utak építésének és a forgalom részére átadásának hatósági engedélyezéséről szóló 8/1970 (XI. 13.) KPM-ÉVM együttes rendelet alapján a panaszokban kifogásolt csomópontra kiadott útépítési engedély megfelelt az érvényes jogszabályoknak.
A helyi polgármesteri hivatalnak, illetve az önkormányzat polgármesterének a kiadott építési engedély megváltoztatására  nem volt lehetősége, miután a jogszabály alapján a közlekedési felügyelet az engedélyező hatóság. A megállapított tényállásból a jegyző és a polgármester eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot nem állapítottam meg, ezért a panaszt elutasítom. 
Mindkét panaszos helyszíni szemlét is kért. A Békés Megyei Közlekedési Felügyelet video felvételt készített a kérdéses körforgalomról, különös tekintettel a panaszokkal érintett ingatlanokra. A felvételről egyértelműen megállapítható, hogy az egyes pontban körülírt panasz megalapozatlan. Az új körforgalom  a panaszos ingatlanához történő behajtást nem zavarja, az ingatlan előtt szinte öbölként kialakított útról minden akadály nélkül lehet a kapuhoz állni. A 2. pontban jelölt ingatlan jobbról minden akadály nélkül megközelíthető. Balról sem kell a körforgalomba behajtani, hiszen annak szabályos megközelítését biztosító záróvonal előtt az ingatlan balra nagy ívben elérhető. A video felvételről az is megállapítható (egyébként a tervrajz is ezt mutatja), hogy a panaszos ingatlana és a körforgalmú út között jelentős távolság van, s a gyalogos közlekedést biztosító zebra. A rendelkezésre álló felvétel miatt a helyszíni szemlét nem láttam indokoltnak.
A panaszosoknak beadványuknak  az ingatlanaikban bekövetkezett esetleges kár -és értékcsökkentésével kapcsolatos részét nem vizsgáltam, figyelemmel arra, hogy az Obtv. alapján erre nincs határköröm. Ezeket az igényeket ugyanis megállapodás hiányában csak a polgári jog szabályai szerint bíróság előtt lehet érvényesíteni.
	Ugyanakkor megállapítottam, hogy a fentebb említett jogszabály okoz alkotmányos visszásságot azzal, hogy utak építési engedélyezési eljárásából kizárja az úttal érintett szomszédos ingatlanok tulajdonosait, hisz sem a közterületen építendő út esetében tartandó helyszíni bejárásra nem kell őket meghívni, sem az engedélyező határozatról nem kell őket tájékoztatni, s ezzel sérül az alkotmányos jogelv (Alkotmány 57. § /5/ bek.), mely szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
	Hivatalomhoz több, út építésének engedélyezésével kapcsolatos panasz érkezett. Valamennyi ügyben megállapítható volt, hogy az engedélyező hatóságok eljárása megfelelt az érvényben lévő jogszabályoknak. Ugyanakkor az utak építésének és a forgalomba adásának hatósági engedélyezéséről szóló 8/1970 (XI. 13.) KPM-ÉVM együttes rendelet előírásaiból következően az utak mentén lévő ingatlanok tulajdonosai az út építési, átalakítási  eljárásából, amennyiben az ingatlanok területét az nem érinti, ki vannak zárva. A hivatkozott jogszabály megfosztotta az út építésével érintett ingatlantulajdonosokat a  jogorvoslat igénybevételének lehetőségétől, ezért az OBH 10.661/1997. szám alatt tartott átfogó vizsgálat alapján kezdeményeztem a jogszabályból adódó visszásság  megszűntetését.
A Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi miniszter kezdeményezésemet elfogadta és arról tájékoztatott, hogy megkezdődtek az új jogszabály előkészítési munkálatai.
A jelen eljárásom alatt jelent meg a 15/2000. (XI.16.)  közlekedési és vízügyi miniszteri rendelet, amely kiküszöböli a megállapított visszásságot.
Ugyanakkor megállapítottam, hogy az új jogszabály - feltehetően elírás miatt - nem pontosan tartalmazza az útépítési engedélyezési határozatról értesítettek körét (16. §). A megjelent normaszövegből hiányzik ugyanis azon ingatlantulajdonosok megjelölése, akik a miniszteri rendelet 2. § (2) bekezdése értelmében érintett tulajdonosnak minősülnek az eljárásban, míg a 16. § - ban nincs nevesítve valamennyi érintett tulajdonos, akinek a határozatról értesülnie kell. Az észlelt hiányosság orvoslását a már hivatkozott átfogó vizsgálat utóvizsgálatát követően fogom kezdeményezni.

Budapest, 2000. december 4.

Gönczöl Katalin