OBH 5823/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata fenntartásában működő Mozgáskorlátozottak Klubjában a mozgáskorlátozott ellátottak a mellékhelyiséget nem tudják használni.

Megállapított tényállás
	A vizsgálat során tájékoztatást kértem az intézményt fenntartó önkormányzattól. A polgármester válasza szerint az Integrált Nappali Szociális Intézmény Mozgáskorlátozottak Klubja 1996 januárjától működik. Az akadálymentes közlekedés biztosított az intézmény területén, az étkezőben, a társalgóban, a foglalkoztatóban és a tornateremben. A 30 fő részére kialakított 3 mellékhelyiség szintén megfelel az előírásoknak, méretük, felszereltségük és elhelyezkedésük lehetővé teszi a használatot kerekesszékkel közlekedők számára is. 
	Az intézményt látogató 30 ellátott a mellékhelyiséget önállóan meg tudja közelíteni, a használathoz 10 főnek van szüksége segítségre. Az ő esetükben a segítséghez általában egyszerre 2 dolgozó szükséges. Ez annyiban okoz problémát, hogy 2 férfi alkalmazott hosszabb ideje táppénzen van, ezért a dolgozóknak több feladatot kell ellátniuk egymás helyettesítése során. 

Alkalmazott jogszabály
	1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
3. § A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy az ellátásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesüléséről, az egyén autonómiáját elfogadó, integrációját minden eszközzel segítő, humanizált környezet kialakításáról és működtetéséről.
4. § A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy
b) épületeinek építészeti megoldásai tegyék lehetővé az akadálymentes közlekedést,
c) bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai, az életvitelhez szükséges körülmények feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának.
112. § (4) Az e rendelet hatálybalépése időpontjában jogerős működési engedéllyel rendelkező intézmény a 4. § a) és b) pontjában, 41. § (2) bekezdés f) pontjában, (4) bekezdésében, 42. §-ában, 68. § (4) bekezdésében, 93. § (3) bekezdésében, 94. § (1) bekezdés a) és e) pontjában, 105. § (2) bekezdés a), c) és d) pontjában foglaltaknak 2002. december 31-ig kell, hogy megfeleljen.

Érintett alkotmányos jog
	Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai
	Az Alkotmány 70/E. §-a szerint "a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg." Az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz való jog megvalósulása érdekében tehát - betegség és rokkantság esetére - az állam köteles szociális ellátórendszert működtetni. E rendszer részét képezi a fogyatékosok nappali intézménye is, melyet az önkormányzat kötelezettségének megfelelően fenntart.
	A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet szerint a személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy az ellátásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetőjének kötelessége arról gondoskodni, hogy az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesüljenek, és az egyén autonómiáját elfogadó, integrációját minden eszközzel segítő, humanizált környezet kerüljön kialakítására. A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy épületeinek építészeti megoldásai tegyék lehetővé az akadálymentes közlekedést, és bútorzata, felszerelési tárgyai, az életvitelhez szükséges körülmények feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának. Az akadálymentes közlekedés kialakítását az említett rendelet a hatálybalépésekor már működő intézmények tekintetében csupán 2002. december 31-ig írja elő, azonban a berendezési, felszerelési tárgyak, és az életvitelhez szükséges körülmények egészségi és mozgásállapotának megfelelő kialakításának kötelezettsége már most is terheli a fenntartót.
	Ezen jogszabályi előírások alapján a fenntartónak kötelessége gondoskodni arról, hogy a mellékhelyiség használata ne legyen probléma az ellátottak számára. Mivel a fogyatékos személyek nappali intézményében nem gondozható az a személy, aki önálló helyzetváltoztatásra még segédeszközzel sem képes, vagy önellátásra nem képes, ezért ezektől az intézményektől a segítségnyújtás "alacsonyabb" foka várható csak el. A fenntartó az említett feladatának teljesítése érdekében beszerezhet segédeszközöket, átalakíttathatja az épületet, esetleg alkalmazhat nagyobb létszámú férfi munkaerőt, de az eszközök megválasztása - ha azok jogszabálynak megfelelőek - mindenképpen a fenntartó hatáskörébe tartozik.
	A vizsgált intézményben az akadálymentes közlekedés feltételei biztosítottak, a mellékhelyiségek önállóan is megközelíthetőek és a használatukhoz a dolgozók - szükség esetén többletmunkával is - segítséget nyújtanak. Ezzel az intézmény eleget tett a jogszabályi előírásoknak, ezért alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg és ajánlástételi jogommal nem élek. 

Budapest, 2000. július 25.

Gönczöl Katalin