OBH 5821/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy egy Kunszentmártonon élő fiatalkorú anya újszülött gyermeke után gyermekgondozási segélyt és családi pótlékot igényelt, de a hatályos jogszabályok szerint mindkét kérelmét elutasítottak. A fiatalkorú anya korlátozott jogképessége miatt az újszülöttnek gyámot kellett volna nevezni, aki a pénzbeli ellátások igénylésére jogosult lett volna. A beadvány szerint a kunszentmártoni gyámhivatal az újszülött gyermek nagyanyját nem nevezte ki gyámul.
	Mivel az ügyben felmerült a szociális biztonsághoz való jog, a gyermekek kiemelt védelmének, az anyát és gyermekét megillető támogatás és védelem sérelme, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	Kunszentmárton jegyzőjét felkértem a beadványban foglaltak vizsgálatára.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. §  A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
66.§ (2)  A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése előtt és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
70. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló mindkét szülő vagy a szülői felügyeletet egyedül gyakorló szülő kérelmére - a különélő másik szülő meghallgatásával - a gyámhivatal hozzájárulhat ahhoz, hogy... családi ok miatt a gyermeket a szükséges ideig más, általa megnevezett család átmenetileg befogadja, gondozza és nevelje, feltéve, hogy a családbafogadás a gyermek érdekében áll.
(2) A családbafogadás ideje alatt a szülő felügyeleti joga szünetel.
71. § (1) A gyámhivatal a családbafogadáshoz akkor járul hozzá, ha a családba fogadó szülő személyisége és körülményei alapján alkalmas a gyermek gondozására, nevelésére, a gyámság ellátására, valamint e feladatok ellátását maga is vállalja.
(2) A családba fogadó szülőt (szülőket) a gyámhivatal gyámul rendeli.

•	1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról
7. § (1) Családi pótlékra jogosult: a) a vér szerinti, az örökbe fogadó szülő, a szülővel együttélő házastárs (a továbbiakban együtt: szülő), a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám aa)  a saját háztartásában nevelt még nem tanköteles,... gyermekre ( személyre ) tekintettel
20. §  Gyermekgondozási segélyre jogosult a szülő, a nevelőszülő, a gyám saját háztartásában nevelt a) gyermek 3. életévének betöltéséig,
21. § A gyermekgondozási segélyben részesülő személy keresőtevékenységet a) a gyermek másfél éves koráig nem folytathat;
27. § (1) Nem jár gyermekgondozási támogatás annak a személynek, aki a) az Szt. 4. § (1) bekezdésének i) pontjában megjelölt rendszeres pénzellátás bármelyikében részesül, ide nem értve a gyermekgondozási támogatást, továbbá a gyermekgondozási támogatás folyósítása mellett végzett kereső tevékenység után járó táppénzt, baleseti táppénzt;

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A jegyző vizsgálata során megállapította, hogy az újszülött gyermek felnőtt korú édesapja teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot tett. A nyilatkozat megtételével a kisgyermeknek már volt törvényes képviselője, ezért az anyai nagyszülőt csak akkor nevezhette volna gyámul a gyámhivatal, ha ezt az apa kéri. Az anyai nagyszülőt az illetékes gyámhivatal szóban tájékoztatta arról, hogy csak akkor igényelhet gyermekgondozási segélyt és családi pótlékot ha a külön háztartásban élő és szülői felügyeletet gyakorló édesapa kérelmére az újszülöttet a nagymama családjába fogadja és a gyámja lesz.  A gyermekgondozási segély igénylésének további feltétele lett volna, hogy a nagyszülő más pénzbeli ellátásban ne részesüljön. ( munkaviszonya volt ) A nagyszülő tájékoztatást tudomásul vette. A gyermek apja családi pótlékot akkor kaphatott volna, ha lakcíme megegyezik az újszülött állandó bejelentett lakcímével.
	A család anyagi gondjain az önkormányzat a fiatalkorú anya és kiskorú gyermek után folyósított rendszeres gyermeknevelési támogatással segített.
	Időközben a gyermek édesanyja nagykorúvá vált, saját jogán kapja a gyermekgondozási segélyt és családi pótlékot.
	Megállapítottam, hogy az illetékes gyámhivatal a hatályos jogszabályokról megfelelő tájékoztatást adott a nagyszülőnek, nem az ő eljárásuk okozta a kiskorú szociális biztonsághoz fűződő jogának sérelmét, azért az egyedi ügyet  az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján  lezárom.
	Mivel a fiatalkorú anyák pénzbeli ellátásával kapcsolatosan több panasz is érkezett hivatalomhoz, ezért ebben az ügyben 2000-ben vizsgálatot folytattam. Az OBH 407/2000 számú jelentésemben megállapítottam, hogy a jogi szabályozás ellentétes az olyan kiskorúak érdekével, akinek édesanyja fiatalkorú, de nevelni kívánja gyermekét. A gyermekek szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogának jövőbeli  sérülésének elkerülése végett a Család-és Szociálisügyi Miniszternek ajánlottam, hogy a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény rendelkezéseit egészítse ki azzal,  ha  a fiatalkorú anya gyermekét neveli a gyermek kinevezett gyámja saját jövedelmétől és bejelentett lakcímétől függetlenül, a gyermek jogán igényelhesse és kaphassa a gyermek után járó családi pótlékot és gyermekgondozási segélyt.
	A miniszter az ajánlással nem értett egyet, ezért felkértem, hogy az abban foglaltakat terjessze a Kormány elé.

Budapest, 2001. február 13.

Gönczöl Katalin