OBH 5797/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte Siklós Város Önkormányzatának eljárását a társasházuk közös udvarán, az egyik garázshelyiségben folytatott autógumi javító vállalkozási tevékenységgel kapcsolatban.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a tulajdonhoz és a jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog  megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos sérelmezte, hogy a vállalkozó a gépkocsikat a ház közös udvarán mossa, melynek következtében az udvar talaja teljesen felázott, a lefolyó az olajtól és más káros anyagoktól eltömődött, elszennyeződött. Téli időszakban a víz az udvaron megfagy, ami az idős beteg, nehezen mozgó embereknek balesetveszélyes. A panaszos felesége tolókocsis, ezért téli időben a sár, a jég az udvaron számára különösen veszélyes. A nyitvatartást is kifogásolta, mivel sok esetben este 8 és 9 órakor sincs nyugalom a ház közös udvarán. A panaszos sérelmeivel az önkormányzathoz fordult. A város jegyzője a panaszos beadványára közölte, hogy korábban a gumiszerelés, centírozás, javítás és gumiárusítás kisipari tevékenység nem volt telepengedély köteles tevékenység, ezért annak idején a szomszédok meghallgatására, hozzájárulására nem volt szükség. A panaszos beadványát a jegyző megküldte az illetékes kamarának. A panaszos a Dél-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség segítségét is kérte. A Felügyelőség a panaszt megvizsgálta, majd a következőket hozta a jegyző tudomására: A garázs építmény ipari és kereskedelmi célra való használatához építési hatósági engedély szükséges. A szennyvíz keletkezésével járó tevékenység szennyvíztisztító berendezés vagy a szennyvíz ártalommentes elhelyezését biztosító más megoldás esetén végezhető. A Felügyelőség álláspontja szerint a sérelmezett tevékenység köztisztasági, illetve vízszennyezés szabálysértési eljárást vonhat maga után. Az építés hatósági, illetve a szabálysértési eljárás megindítása és lefolytatása a jegyző hatáskörébe tartozik.
	A kézműves kamara azt válaszolta a panaszosnak, hogy a konkrét esetben nincs lehetőség arra, hogy az udvari garázshelyiségben működő vállalkozó engedélyét visszavonják.
Később az önkormányzat arról tájékoztatta a panaszost, hogy helyszíni szemlét tartottak, de autómosást, sárszennyeződés és más rendellenességet nem tapasztaltak.
Az előzmények ismeretében, az ügy vizsgálatában a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének segítségét kértem. A közigazgatási hivatal tájékoztatást kért a város jegyzőjétől, hogy a panaszolt vállalkozó a garázshelyiségre nézve kapott-e engedélyt a más  célú használatra. Továbbiakban tájékoztatást kért a telepengedélyezési, és az egyéb (birtokvédelmi, szabálysértési) eljárásokról. A panaszos ügyében a közigazgatási hivatal munkatársa is eljárt a helyszínen. A vállalkozó a helyszínen közölte, hogy a gépkocsikat valóban lemossa. Délután 5 óra után már dolgozik a helyiségben, hanem barátaival TV-t néznek és zenét hallgatnak. Azt is elmondta, hogy a gumiabroncsok értékesítésére nincs engedélye.
Siklós Város Jegyzője 2000. július 12-én kelt határozatában  úgy döntött, hogy a panaszolt gumijavító vállalkozó részére a telepengedélyt nem adja ki. Megállapította, hogy a vállalkozó által műhelyként használt  ingatlan rendeltetése garázs.
Ipari tevékenység céljára történő igénybevételéhez építési használatbavételi eljárást a kérelmező nem kezdeményezett, átminősítését nem kérte. Megállapította, hogy a telephely nem felel meg  a kormányrendeletben előírt feltételeknek. 
Későbbiekben a panaszos újabb levelet írt az állampolgári jogok országgyűlési biztosának a társasház alapító okiratával, illetve a korábbi bérlakás megvásárlásával kapcsolatos ügyben. A jegyző ezzel kapcsolatban részletesen kifejtette az álláspontját, és közölte, hogy a panasz kivizsgálása folyamatban van. A közigazgatási hivatal a panaszolt vállalkozó telepengedély ügyében Siklós Város jegyzőjének határozatát helybenhagyta, a vállalkozó kérelmét elutasította. Megállapította, hogy az első fokú hatóság által lefolytatott eljárás törvényes volt, a kormányrendelet előírásainak megfelelt. Az adott ügyben a műhelyként használt ingatlan rendeltetése garázs. Az ipari tevékenység céljára történő igénybevételhez építési használatbavételi eljárást a vállalkozó nem kezdeményezett, átminősítését a megváltozott használat céljára nem kérte. A másodfokú és közigazgatási úton jogerőssé vált határozat kiadását követően Siklós Város jegyzője a panaszolt vállalkozónak 2000. november 15-én építési engedélyt adott, melyben lehetővé tette a garázs átalakítását, bővítését, hogy abban gumijavító tevékenységet végezhessen.
Előírta a zártrendszerű vízgyűjtő akna építését is. A határozat számos előírást tartalmaz a műemlékvédelmi hivatal, a környezetvédelmi felügyelőség, a tisztiorvosi szolgálat, a tűzoltóság kikötéseinek teljesítésére.

Az ügy jogszabályi háttere

80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről
3. § (1) A telepengedélyt a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kell kérni.
(2) Új telep létesítése, vagy a telepengedéllyel rendelkező telepen folytatott tevékenységi kör bővítése, megváltoztatása vagy módosítása esetén az új telep használatba vételét (építési tevékenység végzése esetén a használatbavételi engedélyezési eljárást követően), illetve a tevékenységi kör bővítésével, megváltoztatásával, módosításával járó tevékenység megkezdését megelőzően kell a telepengedélyt kérni.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep megfelel a munkavégzésre (munkahelyre) vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet
az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
Az építésügyi hatósági engedélyek fajtái
3. § Az építésügyi hatósági engedélyek fajtái:
f) a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panasz már 1999. novemberében ismert volt a hatóság előtt, azonban a telepengedélyezés ügyében a jegyző csak 2000. júliusában, azaz 8 hónappal később hozott érdemi határozatot.  A város jegyzője és a közigazgatási hivatal a panaszos sérelmeit figyelembe vette, mivel a telepengedély kiadását a hatóságok elutasították.
Az építés hatósági engedély nélkül, garázsban folytatott gumiszerelés, centírozás, javítás és gumiárusítás kisipari tevékenységet, valamint a ház udvarán végzett autómosást a lakók sérelmezték. Az állandó kocsimosás a környezetet szennyezte, és a szennyvízcsatorna rendeltetését kedvezőtlenül befolyásolta. A panasz benyújtását követően az önkormányzat ellenőrzést tartott, melynek következtében a panaszolt vállalkozó a kocsimosó tevékenységét korlátozta, a javítás előkészítéseként "csak" a kerekeket mossa. A vállalkozó a telepengedélyt elutasító határozatok ellenére a tevékenységét egyetlen napra sem szüntette meg. A helyiségre vonatkozó építés hatósági engedélyt csak 2000. november hónapban kapta meg, az átalakítást a szakhatóság előírásai szerint még nem végezte el és telepengedélye nincs, a tevékenységét mégis folytatja. Az engedély nélküli működés megszüntetésére a hatóság nem intézkedett.  
A vizsgálat megállapította, hogy az első fokú eljárás elhúzódása, és a hatósági engedély nélkül végzett tevékenység az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal, a tulajdonhoz való jog részét képező használati jog indokolatlan korlátozásával, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

Kezdeményezés
	1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Siklós Város Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a vizsgált ügyben gondoskodjon a telepengedély nélkül végzett tevékenység haladéktalan megszüntetéséről, tekintettel arra, hogy az építés hatósági határozat a vállalkozót nem jogosította fel a kifogásolt tevékenység gyakorlására, és erről az országgyűlési biztost is értesítse.
	2. Az 1993. évi LIX. törvény 24. §-a alapján felkérem a képviselő-testület nevében eljáró polgármestert, hogy a munkáltatói jogkörből adódóan vizsgálja meg a jegyző felelősségét az ügyben, és tegye meg a szükséges intézkedéseket a hasonló esetek elkerülésére. 

Budapest, 2000. december 15.

Gönczöl Katalin