OBH 5795/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos házaspár (továbbiakban: panaszosok) beadványában a szomszédos ingatlanon végzett zajos, nyugalmukat évek óta rendkívül zavaró fémmegmunkáló tevékenységet sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében deklarált tulajdonhoz való jog, a 18. § szerinti egészséges környezethez való jog, az 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog, valamint a 70/D. §-ban meghatározott lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat során megkerestem Dunaharaszti Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, valamint több alkalommal a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét.
Eljárásom a birtokvédelem tárgyában hozott határozat végrehajtásának és a másodfokú építéshatósági eljárás elhúzódásának vizsgálatára terjed ki.

A megállapított tényállás
	1. Dunaharaszti Polgármesteri Hivatalának Jegyzője 1996. december 5-én a 100-7/1996. számú határozatában a panaszosok birtokvédelemre irányuló kérelmének helyt adott és kötelezte a vállalkozót (szomszédot) a birtoksértő magatartás megszüntetésére, a kisipari tevékenység gyakorlásának befejezésére. Az indokolás szerint egyértelműen bizonyítható, hogy a zajhatás a birtoklásban zavaró mértékű.
A jegyző a 100-6/96. számú, szintén 1996. december 5-én kelt határozatában a vállalkozói tevékenység felfüggesztéséről rendelkezett tekintettel arra, hogy a vállalkozó telepengedéllyel nem rendelkezett, a műhelyére használatbavételi engedélyt nem kért.
Mivel a vállalkozó kötelezettségének nem tett eleget és tevékenységét folyamatosan gyakorolta, a kijelölés alapján eljáró vecsési jegyző a 201/1999. számú 1999. november 10-én kelt határozatával végrehajtást rendelt el. A végrehajtást elrendelő határozat elleni kifogást az első fokú hatóság 201-1/1999. számú határozatával elutasította. A végrehajtási kifogást elutasító határozat ellen a vállalkozó jogi képviselője útján fellebbezést nyújtott be.
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a 31-1083/2000. számú, 2000. október 16-án kelt határozatában a fellebbezést elutasította és a 201-1/1999. számú határozatot helybenhagyta. A Közigazgatási Hivatal megállapította, hogy a 201-1/1999. számú határozat tartalmát tekintve megalapozott volt, azonban a határozatban tévesen biztosítottak jogot végrehajtási kifogás előterjesztésére. A végrehajtási kifogás a már végrehajtott végrehajtási cselekmények és eközben előállt jog, vagy jogos érdeksérelem orvoslásának eszköze. A végrehajtást elrendelő határozat ellen azonban nincs helye fellebbezésnek. A 31-1083/2000. számú határozatban az áll, hogy a szomszéd által "engedély nélkül folytatott kisipari tevékenység gyakorlásának megszüntetését Vecsés Nagyközség Önkormányzatának Jegyzője a 100-7/1996. határozatában elrendelte."
	A Közigazgatási Hivatal a fenti számú határozatát a panaszosok kérelmére 31-508/2001. számon 2001. március 21-én elírás miatt az alábbiak szerint javította ki: "..engedély nélkül folytatott kisipari tevékenység gyakorlásának megszüntetését Dunaharaszti Nagyközség Önkormányzatának Jegyzője a 100-7/1996. sz. határozatában elrendelte."
	Bár a panaszosok ezt követően a határozat további javítását tartották szükségesnek - arra hivatkozással, hogy a 100-7/1996. számú határozat nem az engedély nélkül folytatott kisipari tevékenység, hanem a birtoksértő magatartás megszüntetését és a birtoksértést kiváltó kisipari tevékenység befejezését rendelte el -  az erre irányuló kérelmüket a Közigazgatási Hivatal a 2001. április 28-án, majd a 2001. május 31-én kelt levelében elutasította.
	A Közigazgatási Hivatal szóban forgó 31-1083/2000. számú határozatának tárgya a vállalkozó birtokháborítása, majd a határozat később is a vállalkozó birtokháborítási ügyéről tesz említést, azonban az indokolás első mondata a 100-7/1996. számú határozat rendelkező részében szereplő birtoksértő magatartás megszüntetésének kötelezettségét nem említi.
	Vecsés Nagyközség Polgármesteri Hivatalának Jegyzője az 1128-5/2000. számú határozatában elrendelte a műhely lezárását. A határozat a lezárás időpontjául 2000. november 17-ét jelölte meg. A lezárás az egy helyiségből álló lakatosműhely két ajtaján megtörtént.

	2. Szigetszentmiklós Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzője 2000. szeptember 22-én a 220-5/2000. számú határozatában a vállalkozónak az engedélytől eltérő módon épített lakatos műhely építmény fennmaradását és használatba vételét végleges jelleggel engedélyezte. E határozat ellen a panaszosok fellebbezést nyújtottak be, amely 2000. október 11-én érkezett a határozatot hozó első fokú építésügyi hatósághoz.
	2000. november 6-án a Közigazgatási Hivatal értesítette a panaszosokat, hogy az eljárást az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 34. § (5) bekezdésében előírt határidőn belül nem tudja befejezni, ezért az ügyintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította.
	A 2001. január 26-án a szigetszentmiklósi polgármesteri hivatal jegyzőjéhez intézett levelében a Közigazgatási Hivatal utalt a korábbi, 32-73-3/2000. számú levelére, melyben megküldte a panaszosok fellebbezését és kérte, hogy amennyiben a határozatot saját hatáskörben nem kívánja módosítani, vagy visszavonni, úgy elbírálásra az első fokú iratokkal együtt postafordultával a fellebbezést terjessze fel. Ebben az újabb levélben a Közigazgatási Hivatal sürgette az első fokú iratok felterjesztését.
	A 2001. február 26-án kelt levélben a Közigazgatási Hivatal arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy az első fokú iratok 2001. február 26-án megérkeztek.
	A Közigazgatási Hivatal a fellebbezést végül 2001. július 22-én bírálta el; annak helyt adott és az első fokú építésügyi hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. A hivatalvezető az eljárás elhúzódását az ügyintézők sorozatos betegségével és azzal indokolta, hogy a másodfokú szakhatósági állásfoglalásokat egy kivétellel nem kapta meg.

Az ügy jogszabályi háttere

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
2. § (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
55. § A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása érdekében hatósági ellenőrzést végez.
56. § A hatósági ellenőrzésről az ügyfelet előzetesen értesíteni kell, kivéve ha az előzetes értesítés az ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné. Ilyen esetben a jelenlevő ügyfelet az ellenőrzés megkezdésekor szóban kell értesíteni.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXXVIII. törvény
34. § (5) (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	1. Dunaharaszti jegyzője a 100-7/1996. számú határozatában a panaszosok birtokvédelemre irányuló kérelmének helyt adott és kötelezte a szomszédot a birtoksértő magatartás megszüntetésére, a kisipari tevékenység gyakorlásának befejezésére. Az 1996. december 5-én kelt határozatban előírt kötelezettségének a szomszéd nem tett eleget, ezért a kijelölt szerv végrehajtást rendelt el. A végleges megoldást a lakatosműhely 2000 novemberében történt hatósági lezárása jelentette.
	A 100-7/1996. számú határozat birtokvédelmi határozat, a kötelezettség a birtoksértő magatartás megszüntetésére vonatkozik. A szomszéd kisipari tevékenységével idézte elő a birtoklást zavaró zajt. A birtokháborítás szempontjából közömbös, hogy a birtoksértő fél a másokat zavaró tevékenységet engedéllyel, vagy anélkül végzi. A Közigazgatási Hivatal 31-1083/2000. számú, illetve az azt kijavító 31-508/2001. számú határozatában az szerepel, hogy a 100-7/1996. számú jegyzői határozat a vállalkozó engedély nélkül folytatott kisipari tevékenysége gyakorlásának megszüntetését rendelte el.
Kétségtelen, hogy a 100-7/1996. számú határozat rendelkező része előírja a kisipari tevékenység gyakorlásának befejezését, továbbá az indokolás említést tesz a telepengedély hiányáról, azonban a kötelezés alapja a birtoklást zavaró zajhatás, amelyet az engedély nélküli tevékenység idézett elő, jogszabályi háttere pedig a Ptk. birtokvédelmet szabályozó rendelkezései. A jegyző az engedély (telepengedély) nélkül végzett tevékenység miatt külön határozatot hozott (100-6/96.), melyben a tevékenységet azonnali hatállyal felfüggesztette.
	Tekintettel arra, hogy a műhelyt lezárták, így abban a panaszosok nyugalmát zavaró tevékenységet nem folytatnak, a birtokvédelmi határozat végrehajtása tárgyában kezdeményezéssel élni nem kívánok. Felkérem azonban Vecsés Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, hogy a lezárás ellenőrzésére végezzen hatósági ellenőrzést a vállalkozó ingatlanán. Az Áe. 56. §-a alapján indokolt lehet az előzetes értesítés mellőzése.

	2. A fennmaradási engedélyezési eljárás érdemében vizsgálatot jogerős közigazgatási döntés hiányában - amelyre a hatásköröm kiterjedne - nem folytatok. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot 2001. július 22-én megsemmisítette és új eljárás lefolytatását rendelte el.
Vizsgálni kell azonban a másodfokú eljárás elhúzódását: a panaszosok fellebbezése 2000. október 11-én érkezett a szigetszentmiklósi polgármesteri hivatalba, a másodfokú határozat kelte pedig 2001. július 22.
A fellebbezés az ügy irataival együtt 2001. február 26-án került a Közigazgatási Hivatalhoz. Az Áe. 65. § (2) bekezdése szerint a fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
	Az Áe. alapelvként rögzíti, hogy az államigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik. A gyorsaság érvényre jutását több jogi garancia segíti elő, ilyen például az általános 30 napos ügyintézési, vagy éppen a 8 napos felterjesztési határidő előírása. Az ügyfelet a hatóság csak a legminimálisabb ideig tarthatja bizonytalanságban az ügy kimenetelét illetően.
	Az első fokú hatóság eljárása azzal, hogy a fellebbezést és az ügy iratait csak több hónapos késedelemmel terjesztette fel a felettes szervhez, sértette az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való jogot. Az alkotmányos joggal összefüggő visszásság miatt az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Szigetszentmiklós Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, hogy gondoskodjon a fellebbezések és az első fokú iratok határidőben történő felterjesztéséről.
	A Közigazgatási Hivatal a fellebbezést érdemben csak 2001. február 26. után vizsgálhatta. Eljárása elhúzódott, azonban figyelembe kell venni, hogy a tényállás alapos tisztázását és a felettes szakhatóságok bevonását igénylő érdemi határozatot kellett hoznia, ezért mulasztása csekélyebb mint az egyszerűbb eljárási cselekménynek tekinthető felterjesztéssel jelentős késedelembe eső első fokú hatóságé. Erre tekintettel a másodfokú eljárás elhúzódása miatt - figyelemmel az időközben meghozott határozatra is - kezdeményezéssel nem élek.

Budapest, 2001. szeptember 26.

Lenkovics Barnabás