OBH 5790/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Romasz Anikó

Az eljárás megindulása
	1999. november 12-én a Magyar Helsinki Bizottság, a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédő Iroda, A Roma Polgárjogi Alapítvány és a Társaság a Szabadságjogokért közös vitafórumot rendezett "A sértett jogérvényesítésének határai " címmel. Az esten a Nő és Gyermekjogi Jogvédő Panasziroda képviselője hozzászólásában kifogásolta, hogy a rendőri szervek nem használják a szexuális bűncselekmények kiskorú sértettjeinek kihallgatására kialakított speciális kihallgató helyiséget, az ún. gyerekszobát.
	A gyermekek Alkotmányban biztosított jogainak érintettsége miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el.

A megállapított tényállás
	A vizsgálat során tájékoztatást kértem Budapest rendőrfőkapitányától és az Országos Rendőrfőkapitánytól.
A Budapesti Rendőr-főkapitányság a megkeresésemre küldött válaszlevelében leírta, hogy  a BRFK Bűnüldözési Főosztály Család- Gyermek-, és Ifjúságvédelmi Osztályán 1997. december 12-én adták át a speciális gyermek kihallgató szobát, amelyet az 1996-ban indult brit-magyar együttműködési program keretében alakítottak ki a BRFK XIII. kerület Teve utcai 4-6. szám alatti épületének harmadik emeletén.
Az Országos Rendőrfőkapitány válaszában arról tájékoztatott, hogy 1999. március 1-től a BRFK Nyomozó Főosztály Szervezett Bűnözés Elleni Osztály Ifjúságvédelmi Alosztálya, ennek a szervezeti egységéhez tartozik jelenleg is az új helyen  - a budapesti VIII. kerület Tolnai u. 41-43. szám alatti épületében - a speciális kihallgató szoba.

Az ügy jogszabályi háttere

1.) 1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
115. § (1) Az eljárási cselekményekről - ha e törvény másként nem rendelkezik - jegyzőkönyvvezető vagy a hatóság tagja jegyzőkönyvet készít.
(6) A hatóság elrendelheti az eljárási cselekmény rögzítését gyorsírással, hangfelvevővel vagy egyéb berendezéssel. A terhelt, a védő vagy a sértett indítványára ez csak akkor rendelhető el, ha a költséget előlegezik. A rögzítés ilyen módja - a (7) bekezdés esetét kivéve - a jegyzőkönyvet nem pótolja. A gyorsírói feljegyzést, a hang- vagy egyéb felvételt külön jogszabály rendelkezései szerint kell megőrizni és lehet felhasználni. A gyorsírót a képesített gyorsírók közül kell igénybe venni; a gyorsíróra a szakértőkre vonatkozó rendelkezések irányadók.

2.) 40/1987. számú BM utasítás a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
318. Az egyes eljárási cselekmények a jegyzőkönyv mellett hang-, fénykép-, mozgókép-, hangos mozgóképfelvétel  alkalmazásával is rögzíthetők. E felvételek készítésének az iratokból ki kell tűnnie.
319. A hang-, fénykép-, mozgókép-, hangos mozgóképfelvétel a jegyzőkönyv mellékletet, amely a jegyzőkönyvben foglaltak bemutatására és igazolására szolgál.
321. A hang-, valamint a hangos mozgóképfelvételnek tartalmaznia kell a Be. 115. §-ának (2) bekezdésében felsorolt adatokat és az eljárási cselekményt a Be. 115. §-a (3) bekezdésének megfelelően kell rögzíteni.
322. A hangos mozgóképfelvétel tényéről, továbbá a Be. 155. §-ának (2) bekezdésében foglaltakról jegyzőkönyvet helyettesítő rövid feljegyzést kell készíteni. A feljegyzés tartalmazza a hangos mozgóképfelvétellel rögzített nyomozási cselekmény eredményét.
325. Az eljárásban résztvevők kérésére a hang-, valamint a hangos mozgóképfelvétel le kell játszani.

3.) 1074/1999. (VII.7.) Korm. határozat a bűncselekmények áldozatai és hozzátartozói védelme, káruk megtérülése, enyhítése érdekében teendő jogalkotási feladatokról és egyéb intézkedésekről
A Kormány - elfogadva az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ), az Európa Tanácsnak (ET) és az Európai Uniónak (EU) a bűncselekmények áldozatai állami és társadalmi gyámolítását előmozdító rangos dokumentumaiban megfogalmazott elveket, ajánlásokat - a bűncselekmények, különösen a súlyos, erőszakos bűncselekmények sértettjei és hozzátartozói (a továbbiakban együtt: áldozatok) érdekei hatékonyabb érvényesítésének elősegítése, támogatása, a jogsértések erkölcsi, egészségügyi és anyagi következményeinek enyhítése, orvoslása végett az alábbiakról határoz:
6. A Kormány
c) egyetért azzal, hogy az áldozatok ügyeiben eljáró hatóságok és más állami szervek munkájában a sértetteket, különösen az erőszakos bűncselekmények áldozatául esett nőket és kiskorúakat érintő intézkedéseket, az e személyek közreműködését igénylő eljárási cselekményeket az áldozatok emberi méltóságát, érzéseit kímélő, ugyanakkor a közreműködésüket elősegítő körülmények között kell végrehajtani. Ennek érdekében meg kell vizsgálni, milyen intézkedések igénybevétele szükséges és lehetséges az érintettek kímélete érdekében, majd ennek eredményeként ki kell dolgozni az ilyen intézkedések módszereit, meg kell teremteni a végrehajtás feltételeit;
Határidő: a végrehajtás feltételeinek megteremtésére: 2000. augusztus 31.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

A vizsgálat megállapításai
	A speciális kihallgató helyiség alkalmazása az erőszakos - különösen a szexuális indíttatású - bűncselekmények áldozatainak kihallgatása során, az angol módszer adaptálása a magyarországi büntetőeljárás gyakorlatába. A nyomozati eljárás során megvalósuló kihallgatásnak, és az elhangzottak videofelvételen való rögzítésének a célja a gyermek-, és fiatalkorú sértettek emberi méltóságának fokozottabb védelme, az áldozatok eljárási jogainak a büntetőeljárás keretén belüli hatékonyabb érvényesülése.
A sértettek kihallgatásának videofelvételen történő rögzítési lehetőségét a büntetőeljárásól szóló 1973. évi I. törvény 115. §-ának (6) bekezdése  biztosítja. Annak eldöntését azonban, hogy a nyomozó hatóság élni kíván-e a jogszabály nyújtotta lehetőséggel, a nyomozást a jogalkotó folytató rendőri szerv belátására bízta.
	A gyermekkorú illetve fiatalkorú sértettek sérelmére elkövetett erőszakos, nemi erkölcs elleni bűncselekmények nyomozati szakaszában a sértettek kihallgatása során némely esetben nem  indokolt a speciális kihallgató szoba használata, számos esetben a sértett személyisége, értelmi illetőleg érzelmi fejlettsége szükségtelenné teszi azt. A büntetőeljárás nyomozati szakaszában gyakran előfordul, hogy egyes eljárási cselekmények során olyan új  körülmények merülnek fel, amelyek a sértett ismételt meghallgatását teszik szükségessé. Ebben az esetben elkerülhetetlen a bűncselekmény egyes körülményeinek, az elkövetés körüli szituációknak a sértett általi ismételt felelevenítése.
	A beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy a 1997. december hónapban átadott ún. "gyermek szoba" a rendőrség belső átszervezését követően 1999. márciusától a teljes technikai felszereléssel, a speciális berendezési tárgyakkal és eszközökkel a Budapesti Rendőr-főkapitányság valamennyi helyi és területi szerveinek a rendelkezésére áll. Az Ifjúságvédelmi Alosztály 1999. február 01. és 2000. július 26. közötti időszakban 21 esetben folytatott büntetőeljárást fiatalkorúak sérelmére elkövetett, nemi erkölcs elleni bűncselekmények miatt. A BRFK-tól kapott tájékoztatás szerint: "Az elrendelt nyomozások - hét eset - során gyermekkorú személy sérelmére egy esetben követtek el természet elleni fajtalanságot, három esetben megrontást, egy esetben erőszakos közösülést és két esetben szemérem elleni erőszakot. A sértettek kihallgatására kijelölt szaknyomozó, valamint a szükség esetén bevont pszichológus szaktanácsadó a kihallgatás kezdete előtt minden esetben előzetes elbeszélgetést, "ismerkedést" folytatnak a gyermekkel, amely során felmérik személyiségét értelmi, érzelmi fejlettségi fokát, vizsgálják a gyermek kognitív, nyelvi, társadalmi, szexuális, fizikai és egyéb fejlettségét, és a gyermek koncentárló képességét." Ezen eljárások közül két esetben ítélte szükségesnek az eljáró rendőri szerv azt, hogy a kihallgatás lefolytatására - a gyermekkorú sértett érdekeinek figyelembevételével - a speciális szobában kerüljön sor, "ezekben az esetekben tudta hasznosítani a kihallgatást végző nyomozó a speciális kihallgató helységben lévő játékokat,rajzfelszereléseket, mivel a sértettek ezek segítségével mutatták be azokat a helyzeteket, amelyekről nem tudtak beszélni."
	A Budapesti Rendőr-főkapitányság arról is tájékoztatott, hogy a gyermekszoba használatának  előnyeire, lehetőségeire  a BRFK valamennyi helyi és területi szervének a figyelmét felhívták. Minden érintett rendőrhatóság megkapta az "Útmutató a gyermek-, és fiatalkorúak sérelmére ismeretlen tettes által elkövetett egyes nemi erkölcs elleni bűncselekmények nyomozása során a helyi rendőri szerveknél végrehajtandó elsődleges feladatokhoz." című kiadványt, melynek második bekezdése tartalmazza a "gyermek szoba" használatának alkalmazási körülményeit.
	A fentiek alapján az ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a további vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin