OBH  5775/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalában rögzített beadványában sérelmezte a Csepeli Duna Mgtsz. mellett működő Földkiadó Bizottság (Földkiadó Bizottság), valamint a Ráckevei Körzeti Földhivatal (Földhivatal) eljárását.

Hatásköröm megállapítása és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Bács-Kiskun és Pest Megyei Kárrendezési Irodát (Kárrendezési Iroda), az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal), valamint a Földhivatalt is.

Tényállás megállapítása

A Bács-Kiskun és Pest Megyei Kárrendezési Iroda tájékoztatása szerint a Csepeli Duna Mgtsz földalapelkülönítési tervezetét a Pest Megyei Kárrendezési Hivatal 1996. december 16. napján a 2064-4/19996. számú határozatával hagyta jóvá, mely 1997. január 17. napján jogerőssé vált.

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a Földkiadó Bizottság az 1205/1996. számú és 1996. december 13-án kelt és 1996. december 21. napján jogerőssé vált határozatával panaszosnak részaránytulajdona fejében kiadta a tököli 0317/4. helyrajzi számú 3,3 aranykorona értékű földrészletet. A Földkiadó Bizottság határozata ellen - jogorvoslati jogosultságára való felhívás ellenére - panaszos fellebbezéssel nem élt.

A fellebbezés hiányában a jogerős földkiadó bizottsági határozat alapján a Földkiadó Bizottság kérte panaszos tulajdonjogának az említett határozat szerinti ingatlannyilvántartásba való bejegyzését a Földhivataltól. A Földhivatalban az 1997. április 21. napján iktatott bejegyzés iránti kérelmet a Földhivatal az 1999. október 25. napján kelt 42.886/1999. számú határozatával elutasította. A Földhivatal tájékoztatása szerint panaszos az említett határozat ellen fellebbezéssel nem élt. 

Panaszos beadványában azt kéri az országgyűlési biztostól, hogy a Földkiadó Bizottság, illetve a Ráckevei Földhivatal eljárását vizsgálja meg, mert "ügyében a Földhivatal nem intézkedett, tulajdonjogával nem tud szabadon rendelkezni."

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapítása

1993. évi LIX. törvény 16. § (1) úgy szól, hogy: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A hivatkozott törvény 17. § (4) bekezdése azt rendeli, hogy: "Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni."

Hatásköröm vizsgálata során megállapítottam, hogy panaszos beadványa nem felel meg az idézett törvényi feltételeknek, mert panaszos sem az 1996. december 13-án kelt földkiadó bizottsági határozat ellen, sem az 1999. október 25-én kelt kérelmet elutasító földhivatali határozat ellen -  bár figyelmét az említett határozatok elleni jogorvoslati lehetőségére felhívták -, fellebbezéssel nem élt, jogorvoslati jogosultságát nem merítette ki. 

Tekintettel arra, hogy panaszos beadványa a törvényben írt eljárási feltételeknek nem felel meg, ezért beadványát az eljárási feltételek hiánya miatt el kellett utasítanom.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, az FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát, Bács-Kiskun és Pest Megyei Kárrendezési Irodát, valamint a Ráckevei Körzeti Földhivatalt is tájékoztattam.

Budapest, 2000. április 14.

Dr. Polt Péter