OBH 5748/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:
	A Nógrád Megyei Hírlapban 1999. december 4-én "Jogtalan igazoló számla?" címmel cikk jelent meg. Bárna községben a gyermekvédelmi támogatások kifizetésekor az önkormányzat levonja a támogatásból például a szemétszállítási díjhátralékot. A cikkben nyilatkozó személy gyermekvédelmi támogatásából állítása szerint olyan szemétszállítási díjat vontak le, amelyet már korábban kifizettek. 
	Az önkormányzat eljárásának következtében felmerült az Alkotmányban biztosított jogbiztonsággal, szociális biztonsággal és a gyermeki jogokkal összefüggésben a sérelem közvetlen veszélye, ezért hivatalból vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jog:
	A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog. (Alkotmány 2. § (1) bekezdése)
	A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit. (Alkotmány 16. § )

Az ügy jogszabályi háttere:
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
Rendszeres gyermekvédelmi támogatás
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése értelmében hivatalból vizsgálatot indítottam,  és az Obtv. 18. § (3) bekezdésében kapott jogkörömnél fogva felkértem Bárna község polgármesterét, hogy a cikkben leírtakkal kapcsolatban vizsgálja ki, milyen jogszabály/ok alapján vonták végrehajtás alá a gyermekvédelmi támogatást.
	Megkértem az érintett település polgármesterét, hogy vizsgálata terjedjen ki arra is, hogy hány ilyen, illetve hasonló eset történt az önkormányzatnál, továbbá mellékelje a vizsgálati anyaghoz a cikkben említett konkrét ügyben keletkezett dokumentumokat is.
	Hivatalomhoz beérkezett vizsgálati anyagból és dokumentumokból megállapítottam, hogy a cikkben szereplő konkrét ügyben az érintett nyilatkozata nem fedte a teljes valóságot.
	A konkrét ügyben a dokumentumok tanúsága szerint:
- A nyilatkozó személy férje 1999. október 12-én 1900 Ft-ot fizetett be szemétszállítás címén, amely az 1999. évi szemétszállítási díj összege volt. A szemétszállítási díj felét 1999. március 15-ig, míg a másik felét 1999. szeptember 15-ig lehetett késedelmipótlék nélkül befizetni!
- A cikkben nyilatkozó személy 1998. évben nem fizetett szemétszállítási díjat, sőt 1997. évről 800 Ft hátraléka mutatkozott! A hátralékról az Önkormányzat jegyzője 1999. május 31-én kelt 19-396/1999. számú felszólításában tájékoztatta a kötelezettet. A fizetési felszólításra az ügyfél nem jelent meg, ugyanakkor fizetési meghagyás kibocsátására sem került sor! 
	A polgármester által megküldött vizsgálati anyagból kiderül, hogy az önkormányzat az utóbbi 4-5 évben fizetési meghagyásokat nem bocsátott ki, ez egyrészt annak volt köszönhető, hogy a bárnai lakosok nagy többsége törvénytisztelő, és kötelességének érzi tartozása rendezését, másrészt a Polgármesteri Hivatal dolgozói is rendkívül türelmesek és megértők a lakossággal szemben, amely a nagy munkanélküliség miatt egyre jobban elszegényedik. Ehhez még hozzátartozik az is, hogy a fizetési meghagyás alapilletéke (2000 Ft) több, mint maga az éves szemétszállítási díj mértéke (jelen esetben az 1998. évi díj 1700 Ft).
	A vizsgálat alapjául szolgáló cikkben még az is szerepelt, hogy többen kevesebb járandóságot kaptak kézhez, mint amire jogosultak voltak. 
	Ezzel a cikkbeli megállapítással kapcsolatban a vizsgálati anyagból kiderült, hogy az  önkormányzatnál a pénzkifizetési nap minden hónap 3-án van, ha ez nem esik pihenő, vagy ünnepnapra. Ekkor azonban nemcsak a gyermekvédelmi támogatás, hanem a jövedelempótló támogatás, a rendszeres szociális segély, járadék, a képviselők tiszteletdíja, a közhasznú munkások munkabére és egyéb juttatások is kifizetésre kerülnek.
	A községben jelentős számú hátrányos helyzetű család él, ezért az önkormányzat lehetőséget biztosított a rászorulóknak arra, hogy a fenti járandóságaik terhére a hónap közepén előleget vegyenek fel: 
- a szükséges gyógyszerek meghitelezésére,
- az óvodai, iskolai térítési díjak kifizetésére,
- útiköltség megelőlegezésére, annak érdekében, hogy a Munkaügyi Központban meg tudjon jelenni, stb.
A hó eleji kifizetésekkor a felsorolt előlegek, hitelek kerültek kiegyenlítésre, illetve levonásra - természetesen kamatmentesen. 1999. december 3-án a cikkben említett esetekben is ez történt, hasonlóan a korábbi hónapokhoz.
	A cikkben említett konkrét ügyben szereplő személy fennálló tartozása 1999. december 1-én összesen 4.229.-Ft volt, ezért a gyermekvédelmi támogatásból valóban levontak 2000.-Ft-ot, helytelenül! Ezt a súlyos tévedést az idézte elő, hogy a jegyző haláleset miatt szabadságát töltötte.
	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a vizsgálat alapjául szolgáló cikkben leírtak nem teljesen feleltek meg a valóságnak, hiányos ténymegállapításokon alapultak. A vizsgálati anyagból megállapítottam azt is, hogy a cikkben feldolgozott konkrét esetben, valóban egy alkalommal, tévesen a gyermekvédelmi támogatásból szemétszállítási díjhátralék törlesztése címén levontak, de ennek a hibának az észlelésekor az Önkormányzat Jegyzője megtette a szükséges intézkedést a jogerős bírósági végzés hiányában jogtalanul levont szemétszállítási díj, illetve gyermekvédelmi támogatás kifizetésére, ugyanakkor ezzel egyidőben fizetési meghagyást is bocsátott ki. Mivel a jegyző saját hatáskörében orvosolta a tévedést, ezért az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. július 27.

Gönczöl Katalin