OBH 5708/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Budapest II. kerületi önkormányzat
oktatási koncepciójának módosítása
Az eljárás megindulása

A Budapest II. ker. Önkormányzat által létrehozott "ad hoc" bizottság elkészítette "az oktatási koncepció módosítása" című tanulmányát a kerület intézményeinek racionalizálása érdekében. Az abban érintett intézmények tanulói és szüleik nevében panasszal fordultak az országgyűlési biztoshoz az egyes iskolák tervezett jogutód nélküli megszüntetése, összevonása, illetve a tanulóknak másik iskolába történő átirányítása miatt.

Az ügyben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot indítottam, és a vizsgálat során megkerestem az önkormányzat polgármesterét. A beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás

A Budapest II. ker. önkormányzat az oktatási intézmények gazdaságtalan működése miatt már 1999. áprilisában javaslatot tettek a képviselőtestületnek a közoktatási intézményrendszer racionalizálására. A javaslat, akkor a Fillér utcai Általános Iskola - mint önálló intézmény - megszüntetése, és a Marczibányi István Általános Iskolával történő összevonásra, illetve mindkettőnek a Kodály Zoltán Általános Iskola és Gimnáziumban mint jogutód intézményben való elhelyezésére terjedt ki. Az érintet iskolák alkalmazottai, és a tanulók szülei a kérdés tárgyalásának napján 1999. április 6-án tüntetést szerveztek. A polgármester a képviselőtestület ülésén az előterjesztésnek az iskolák összevonására vonatkozó részét visszavonta, így az átszervezés nem is került napirendre. A képviselőtestület az önkormányzat oktatási intézményhálózatának korszerűsítésére vonatkozó koncepció felülvizsgálatára szakmai egyeztető "ad hoc" bizottságot hozott létre.

A jelen ügyben benyújtott panaszt a bizottság által készített tanulmánynak az 1999. november 24-i társadalmi vitára bocsátása váltotta ki. A panaszosok kifogásai az önkormányzat eljárásával kapcsolatos az alábbiakra terjedtek ki:

1.	Az önkormányzat visszaélt a szülők jóhiszeműségével, amikor eltitkolta terveit.
2.	Az "ad hoc" bizottság összetétele.
3.	Nem az önkormányzattól független szakmai szervezet készítette az előterjesztést.
4.	Nem bocsátották a szülők képviselői rendelkezésére a bizottság teljes munkaanyagát.
5.	A koncepciót az illetékes bizottság zárt ülésen tárgyalta.
6.	A tervezet "mélyszántást" hajt végre az oktatási intézményrendszerben.
7.	Az önkormányzat nem egyeztetett a szomszédos kerületekkel.
8.	A koncepció kizárólag gazdasági szempontok alapján készült.
9.	Hiányzik belőle a költség-haszon elemzés.
10.	Az önkormányzat rövid határidőt adott az érintetteknek az észrevételeik kifejtésére.

A beszerzett iratok előzetes vizsgálata alapján megállapítottam hogy a koncepció 10 iskolát érint, közöttük két olyant is, amely speciális, illetve gyógypedagógiai képzést biztosít olyan tanulók számára is, akik a hagyományos oktatási intézményekben nem oktathatók. A tervezet szerint a Fenyves utcai Általános Iskola speciális képzést igénylő tanulóit a Fillér utcai Általános Iskola épületében helyeznék el, míg a Margit körúti iskolában folyó gyógypedagógiai képzést a továbbiakban másik kerületben biztosítanák.

A Fenyves utcai, és a Margit körúti iskolákat érintő tervezett átszervezés ügyében felkértem az önkormányzat polgármesterét, hogy tájékoztasson arról, hogy az önkormányzat milyen intézkedésekkel fogja biztosítani a Fenyves utcai Általános Iskola tanulóinak a "törésmentes" tanulás lehetőségét az összevonással kapcsolatban várható zsúfolt elhelyezést követően. Arról is tájékoztatást kértem, hogy a Fekete István Kisegítő Iskolát fenntartó Bp. XII. kerületi Önkormányzattal milyen megállapodást kötöttek a Margit körúti iskolában jelenleg tanuló gyógypedagógiai képzésre szoruló gyermekek átvétele ügyében, és a gyermekek szállítására milyen, hosszú távon is fenntartható közlekedési lehetőséget biztosítanak, és az naponta hány alkalommal áll majd a szülők rendelkezésére. 

A vizsgálat jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 

102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
A vizsgálat megállapításai

A Bp. II. kerületi önkormányzat oktatási intézményrendszere átszervezésének tervével kapcsolatos vizsgálat megindítását követően megállapítottam, hogy a panasz benyújtásakor még csak az oktatási intézményrendszer átszervezésének szakmai előkészítésére létrehozott bizottság készítette el tanulmányát, és annak az 1999. november 24-i társadalmi vitára bocsátása váltotta ki az érintettek kifogásait.

A Köot. 102. § (3) bekezdésében foglaltak szerint az önkormányzat a közoktatási intézmény tevékenységét érintő valamennyi jelentős döntése előtt köteles beszerezni az intézmény alkalmazotti közössége, az iskolaszék, az iskolai szülői szervezet, és az iskolai diákönkormányzat véleményét. Az Obtv. által adott felhatalmazás alapján az országgyűlési biztos vizsgálatot folytathat bármely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása ügyében, ha feltételezhető, hogy az eljárás következtében az állampolgárokat alkotmányos jogaikkal összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn. 

Az adott ügyben az önkormányzat ad hoc bizottsága által készített javaslat nem okozott közvetlen veszélyt, hiszen azzal kapcsolatban az önkormányzat biztosította a Köot. 102. § (3) bekezdésében foglalt véleményezés lehetőségét az érintettek számára. Annak érdekében, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggésben a sérelem veszélye - különös tekintettel a speciális képzést biztosító intézmények helyzetére - ne is váljon közvetlenné, felkértem az önkormányzat polgármesterét hogy, tájékoztasson az önkormányzat álláspontjáról.

A polgármester értesített arról, hogy az ad hoc bizottság javaslatát két állandó bizottság véleményezését követően fogja csak tárgyalni a képviselőtestület, és az érintettek véleményének ismeretében, és figyelembevételével fogja a testület a döntését meghozni. 

Az érdemi döntés ügyében megindított vizsgálatot a fentiekre tekintettel, a panasz idő elöttiségének megállapításával felfüggesztettem, de az önkormányzat eljárását érintő panaszok ügyében azonban a vizsgálatot folytattam, és az alábbiakat állapítottam meg:

Az önkormányzat 1999 áprilisi döntésével létrehozott "ad hoc" bizottság feladata az volt, hogy az önkormányzat képviselőtestülete számára az oktatási intézményrendszer átszervezésére szakmailag kidolgozott javaslatot készítsen. A polgármesternek a korábbi előterjesztését visszavonó intézkedése nem azt jelentette, hogy az intézményrendszer átszervezése nem indokolt, csupán annak szakmai előkészítését nem tartotta megfelelőnek. A bizottság létrehozásáról a képviselőtestület nyilvános ülésen döntött. Nem állapítható meg, hogy az önkormányzat "visszaélt a szülők jóhiszeműségével" amikor eltitkolta terveit, mert ezzel azt feltételezné, hogy az önkormányzat előre tudta, hogy a bizottság mit fog javasolni.

A panaszosok azt is kifogásolták, hogy az előterjesztést nem az önkormányzattól független szakmai szervezet készítette. Figyelemre méltó körülmény, hogy az Országgyűlési Biztos Hivatalához egy másik önkormányzat ügyében benyújtott panaszban az érintettek pedig éppen azt kifogásolták, hogy az önkormányzat a koncepció elkészítésével külső szervezetet bízott meg. Az "ad hoc" bizottság 9 tagjából 4-et a pártok, a Fidesz, az SZDSZ, az MSZP, illetve a MIÉP delegált, 3 tagja a kerületi oktatási intézmények vezetőiből került ki, egy fő pedig a pedagógus szakszervezetet képviselte, a szakmai tapasztalatot pedig a hasonló átszervezést már lebonyolító szegedi önkormányzat oktatási irodájának vezetője biztosította. A bizottság összetétele volt a garanciája annak, hogy minden szakmai, és politikai érdek teret kapjon, de ne kerüljön túlsúlyba a döntés előkészítésében.

A szülőknek az a panaszát, hogy a képviselőik számára nem bocsátották rendelkezésre a bizottság teljes munkaanyagát, arra tekintettel, hogy e kérdésben az adatvédelmi biztost is megkeresték, vizsgálatot nem folytattam.

Az önkormányzat tájékoztatott, hogy a képviselőtestület 2000. február 24-i ülésén tárgyalta a racionalizálásról szóló előterjesztést, és abban az ad hoc bizottság által készített javaslatot - az érintettek véleményének figyelembevételével - jelentős mértékben megváltoztatva fogadta el. 

A döntés értelmében a Fenyves utcai Általános Iskola és a Margit körúti Iskola is önálló intézményként működik tovább.

Az érdemi döntés ügyében megindított vizsgálatomat, tekintettel arra, hogy az önkormányzat eljárása még folyamatban volt, felfüggesztettem. A megkeresésemre adott válaszokból megállapítottam, hogy az önkormányzat döntését most az érintettek nem kifogásolták, és alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság gyanúja a megküldött határozatokból nem merült fel, ezért a további vizsgálatot alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányára tekintettel megszüntetem.

Budapest, 2000. április 20.

Gönczöl Katalin