OBH 5664/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Scheilinger László

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság, jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem állapítható meg visszásság, ha a nyomozóhatóság a nyomozás elrendelését bűncselekmény hiánya miatt megtagadja.

A panaszos azt sérelmezte, hogy a csalás és más bűncselekmények miatt tett feljelentése tárgyában a Budapesti II. és III. ker. Ügyészség a nyomozást megtagadta, az ez ellen emelt panaszát pedig a Fővárosi Főügyészség elutasította.

A tárgyi ügy kapcsán megkerestük a fővárosi főügyészt, aki a sérelmezett határozatok megküldésével annak időben eleget tett.

A rendelkezésre álló anyagok értékelése alapján a következők állapíthatók meg:

A panaszos 1999. január 6-án azért tett feljelentést ismeretlen tettes ellen, mert a Szegedi Agrobank a 429.000.- Ft értékű kárpótlási jegyét hamis szerződéssel tudta és akarata ellenére eladta a HB Westminster Rt-nek. A részvénytársaság a kárpótlási jegyek fejében a panaszos nevére hasonló összegű részvényt jegyzett, amely azonban a piaci forgalomban teljesen elértéktelenedett.
A kerületi ügyészség a B.206/1999. sz. nyomozást megtagadó határozatában okirati vizsgálatok alapján megállapította, hogy a panaszos a kárpótlási jegyeket a CITY Bróker Kft-nek adta el a meghatalmazottként eljáró Agrobank fiókjában. A szerződés értelmében a panaszos vételárként - a kifizetett előlegen felül - a HB Westminster Rt részvényeit kapta a részvényjegyzés során.
Az indokolás rámutatott, hogy a panaszos akkor kapott volna készpénzt részvényei ellenértékeként, amennyiben a részvénytársaság élt volna elővételi (opciós) jogával, azaz megvásárolta volna panaszos részvényeit. A társaság azonban ezzel a jogával nem élt és az törvényileg ki sem kényszeríthető. A panaszost tehát nem ejtették és nem tartották tévedésbe, az árfolyamesésből adódó kockázatot  pedig neki kell viselnie.

A Fővárosi Főügyészség az NF.2733/1999. sz. határozatával a panaszt elutasította. Indokolásában kifejtette, hogy a sérelmezett határozat minden tekintetben megalapozott, a panaszos semmilyen olyan új tényt vagy körülményt felhozni nem tudott, amelyek a határozat megváltoztatását indokolttá tették volna.
A panaszos ezt követően polgári peres eljárást kezdeményezett, amely vélelmezhetően jelenleg is folyamatban van.

Az anyagok értékelése eredményeként azt tudom megállapítani, hogy a panaszolt hatóságok döntéseiket a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény kötelezésének megfelelően hozták meg. A szerződéses kapcsolatokból eredő esetleges károsodás (károkozás) nem a büntetőjog, hanem a polgári jog esetkörébe tartozik. A szerződéskötés tekintetében csalás vagy más bűncselekmények gyanúja nem volt megállapítható, ezért a nyomozás elrendelését a Be. 127. § (1) bekezdés a.) pont I. fordulatára tekintettel meg kellett tagadni.

A polgári peres útra terelődött ügyben az ombudsman az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f.) pontjában foglaltak alapján - hatáskör hiányában - további vizsgálatot nem folytathat.

Összességében tehát azt állapítom meg, hogy a panaszolt hatóságok eljárásukkal a panaszos bevezetőben írt alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot nem okoztak.

Budapest, 2000. május 31.

Gönczöl Katalin