OBH 5652/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos és társai beadványukban Zalkod Község Önkormányzat Képviselő-testületének a működését kifogásolták.
Véleményük szerint a helyi vezetés a törvénytelenségek sorozatát követi el a törvényességi felügyeletet ellátók tudtával.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő jogbiztonság követelménye megsértésének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
	A panaszosok elsősorban a képviselőknek az 1999. évi tavaszi árvíz idején hozott intézkedéseit sérelmezték. Véleményük szerint a polgármester félrevezette a közvéleményt, mivel a sajtóban nem a valóságos helyzetet bemutató képek és riportok jelentek meg.
A vízkárok enyhítésére kapott pénzadományok elosztásáról szóló rendelet megalkotásánál pedig nem a lakosság érdekében jártak el. Személyesen érintettek voltak a képviselők és a polgármester is, rokoni szálak fűzték őket az adományban részesültekhez.
A zalkadi polgárok nem tekinthetik meg az önkormányzati költségvetést és a nyílt ülések jegyzőkönyveit, a polgármesteri hivatal eljárása önkényes és fellépésük erőszakos.
A panaszosok kifogásolták még a polgármester magatartását a közhasznú munkások foglalkoztatásával kapcsolatban, ugyanis a munkások a közmunka helyett a polgármester javára végeznek munkát.
	A megküldött iratok között szerepelt az Állami Számvevőszéknek címzett beadványmásolat, melyben a településükön végzett katasztrófa-elhárítási munkálatokhoz fűződő észrevételeiket foglalják össze a panaszosok. Konkrét adatokkal mutatták be a központi költségvetésből kiutalt pénzösszeg és a természetben nyújtott segélyadományok felhasználását.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
92. § (1) A helyi önkormányzatok gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
96. § A belügyminiszter:
b) kezdeményezi a Kormánynál az Alkotmánnyal ellentétesen működő helyi képviselő-testület feloszlatására vonatkozó országgyűlési előterjesztés benyújtását;
98. § (3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.

•	1989. évi XXXVIII. törvény az Állami Számvevőszékről
2. § (5) Az Állami Számvevőszék ellenőrzi az állami költségvetésből gazdálkodó intézményeket, valamint az állami költségvetésből juttatott támogatás felhasználását a helyi tanácsoknál, az alapítványoknál, a társadalmi és egyéb szervezeteknél.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszosoknak az önkormányzat működésével kapcsolatos kifogásaik - az önkormányzati tevékenységből kiindulva - három tárgykör szerint csoportosíthatók: a természeti csapás enyhítésére az állami- és más szervek által juttatott anyagi javak felhasználása, az önkormányzati képviselő-testület és a polgármesteri hivatal működésének a törvényessége, valamint a zalkadi polgároknak a helyzete a közügyek intézésére vonatkozó információk megismerésében (a helyi költségvetés, a nyilvános képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyvek megtekintése). A közérdekű adatokra vonatkozó felvetés vizsgálata nem tartozik a hatáskörömbe, ezért a panasznak az e tárgykörre vonatkozó részét az adatvédelmi biztosnak megküldöm.
	Megállapítom, hogy a panasznak a vízkárral kapcsolatos része a helyi önkormányzatok gazdálkodásával függ össze. Az Ötv. 92. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a helyi önkormányzatok gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi. Az Állami Számvevőszék feladatait és hatáskörét meghatározó, az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 2. § (5) bekezdése szerint a szervezet ellenőrzése kiterjed - többek között - az állami költségvetésből juttatott támogatás felhasználására a helyi önkormányzatoknál, az alapítványoknál, a társadalmi és egyéb szervezeteknél.  A hivatkozott törvényi rendelkezések egyértelművé teszik, hogy a zalkadi önkormányzatnak a gazdálkodása körébe tartozó tevékenysége ellenőrzésére nincs hatásköröm.
	Az országgyűlési biztos hatáskörét megállapító, Obtv. 16. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az országgyűlési biztos eljárása a hatóságra, illetve a közszolgáltatást végző szervre (együtt: hatóság) terjedhet ki. Az Obtv. 29. § (1) bekezdésében felsoroltak között ugyan a helyi önkormányzatot a törvény nevesíti, azonban az országgyűlési biztos az önkormányzat belső  működését és a működés törvényességét nem vizsgálhatja.
A panaszosok megfelelően jártak el tehát akkor, amikor a hatáskörrel rendelkező Állami Számvevőszéket keresték meg az állami- és egyéb anyagi juttatások önkormányzati felhasználásával kapcsolatban.
	A panasz további része a képviselő-testület, a polgármester, és a polgármesteri hivatal "szabálytalan, önkényes" működését kifogásolja. 
Az Ötv. 98. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a közigazgatási hivatal vezetője vizsgálja törvényességi ellenőrzési jogkörében, hogy a helyi önkormányzat szervezete, működése és döntéshozatali eljárása, döntései megfelelnek-e a jogszabályoknak. Ismételten hivatkozva az Obtv-nek a hatáskört megállapító szabályára, e tárgykörben való eljárásra ugyancsak hatásköröm hiányát kell megállapítanom. A beadványukban a panaszosok kifejezetten a "törvényességi felügyelet asszisztálása mellett" vélik törvénysértőnek a helyi önkormányzat működését. Az alkotmányellenesnek vélt önkormányzati működés miatt a panaszosok beadványát átteszem a hatáskörrel rendelkező belügyminiszternek.
	Összegezve a beadványban közölt felvetések egyikében sem volt jogi felhatalmazásom a konkrét tények vizsgálatára és a következtetések levonására. Ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő jogbiztonság követelményével összefüggésben olyan visszásságot nem állapíthattam meg, amelyben ajánlhatok. 

Budapest, 2001. január 29. 

Gönczöl Katalin