OBH 5638/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Boldog községben lakó házaspár a szomszédjukban található mészoltó telep működését sérelmezte. Beadványukban előadták, hogy az oltatlan mész szállításakor és a keverőbe történő adagolásakor nagy mennyiségű mészpor kerül a levegőbe, amely házukra, gépkocsijukra, növényeikre rakódik.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jog, valamint a 18. §-ában deklarált egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az ÁNTSZ Hatvan Város Intézetének Tisztifőorvosától, valamint a Közép-Duna Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatójától a mészoltó telep környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos álláspontjukról. Hatvan Város Aljegyzőjét felkértem, hogy hatósági ellenőrzés során győződjön meg arról, hogy a panaszolt vállalkozó Boldog Község Jegyzőjének 126-6/1995. számú határozatában foglalt kötelezettségének eleget tett-e. 2000. október 4-én munkatársam helyszíni szemlén tájékozódott az ügy körülményeiről.

A megállapított tényállás
	A Környezetvédelmi Felügyelőség 1994. december 22-én kelt KF: 25.576-2/94. számú, a helyi Polgármesteri Hivatalhoz intézett levelében a helyszínen szerzett tapasztalatai alapján a panaszt jogosnak találta. Megállapította, hogy a telepről a mészpor a panaszos ingatlanára kerülve annak állagát rongálja, a család életvitelét zavarja. A Felügyelőség rövid távon a mészoltási technológia részbeni zárttá tételét, hosszabb távon pedig a tevékenység lakóövezetből történő kitelepítését javasolta.
	Az ÁNTSZ Heves Megyei Intézete az 1995. március 23-án kelt 410-5/1995. számú levelében a helyszíni szemle alapján a panaszt szintén jogosnak találta. Megállapította, hogy a keletkező mészpor a család életvitelét zavarhatja. Az Intézet a zavaró hatás megszüntetése érdekében szükségesnek tartotta a mészoltási tevékenység zárttá tételét, lakóháztól való távolságának növelését, hosszabb távon pedig a tevékenység lakóövezetből való kitelepítését.
	Boldog Község Jegyzője 1995. szeptember 21-én a 126-6/1995. számú határozatában kötelezte a mészoltó telep bérlőjét, hogy a káros légszennyezés megszüntetése érdekében a mészoltáshoz használt keverő-adagoló berendezés ideiglenes jellegű befedéséről /fa, vagy vasváz keretre szerelendő ponyvával, fóliával, hullámpalával stb. tetszés szerint/ a mészoltás idején és mindenkor gondoskodjon. A határozat szerint a befedést úgy kell megoldani, hogy az megakadályozza a levegőbe kerülő pornak a szomszédba /a panaszosékhoz/ jutását, ugyanakkor az ne veszélyeztesse az oltást végző személy egészségét.
A Hatvani Városi Bíróság 1.P.20.569/1995. számú, 1997. január 29-én kelt ítéletében a panaszosok fiának birtokháborítás megszüntetése iránti keresetét elutasította. A bíróság a kirendelt szakértő szakvéleményét elfogadta. E szakvélemény szerint az alperes mészoltása megfelel a szabályoknak, annak károsító hatása nem állapítható meg. A bíróság megítélése szerint az alperes tevékenységével birtoksértést nem követ el. Az ítélet ugyanakkor kimondja, hogy a felperest zavarhatja az alperesi tevékenység, azt azonban csak a települési önkormányzat szüntetheti meg.
	A kijelölés alapján eljáró hatvani jegyző az 19049/98. számú, 1998. december 21-én kelt határozatában a panaszosnak a vállalkozó részére kötelezettséget előíró 126-6/1995. számú határozat végrehajtására irányuló kérelmét elutasította. A határozat indokolásában az áll, hogy „a mészoltó tevékenység jellegénél fogva csak az év bizonyos időszakában, általában április és október hónapok között végezhető. Napjainkban a telep tehát nem működik, így közvetlen ellenőrzéssel nincs módunkban megbizonyosodni a porfogó berendezés előírtak szerinti használatáról. Rendelkezésünkre áll viszont a község polgármesterének és jegyzőjének a Közigazgatási Hivatal részére megküldött átirata, amelyekben közlik azt, hogy többször is megtekintették az elmúlt időszakban a telepet és az volt a tapasztalatuk, hogy mészoltás közben alkalmazzák a porvédő eszközt. Mivel ebben a vonatkozásban szabálytalanságot nem észleltek, így a végrehajtás elrendelését sem látták indokoltnak.” (E határozat jogorvoslati záradékát a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal megváltoztatta.)
	Az ÁNTSZ Hatvan Városi Intézetének a telepengedélyezési eljárás során 2000. április 18-án kelt szakhatósági állásfoglalása az alábbiakat tartalmazza: „Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a tevékenységet úgy kell végezni, hogy a környezetet ne zavarja. A mészoltás során be kell tartani a munka- és környezetvédelmi előírásokat.” Az ÁNTSZ szakvéleménye szerint a mészoltási technológia előírásainak betartása mellett - amely kiterjed az égetett mészpor környezetbe jutásának megakadályozására is - nem valószínűsíthető a tevékenységnek a környezetre gyakorolt egészségkárosító hatása.
	A Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség 2000. május 16-án a telepengedély kiadásához környezetvédelmi szempontból hozzájárult. Kikötötte ugyanakkor, hogy a mészoltás a technológiai fegyelem szigorú betartásával végezhető, mivel a telephely közvetlen szomszédságában családi házas lakóterület van és korábban volt panasz a mészoltás miatt. Az állásfoglalás tartalmazza azt is, hogy a mészoltáshoz szükséges vizet biztosító kút vízjogi üzemeltetési engedélyét 30 napon belül be kell küldeni a Felügyelőségre.
	Hatvan Város Aljegyzője eleget téve a megkeresésemben foglaltaknak, 2000. augusztus 17-én helyszíni ellenőrzést végzett a mészoltó telepen. A szúrópróbaszerűen kiválasztott időpontban tartott szemle idején a vállalkozó mészoltást nem végzett, ezért nem lehetett vizsgálni, hogy a határozatban foglalt kötelezettségének eleget tesz-e. Az ellenőrzést végzők kérték a vállalkozót, hogy mutassa be, miként tesz eleget a 126-6/1995. számú határozatában előírt kötelezettségének. A vállalkozó a teljesítéshez szükséges eszközöket bemutatni nem tudta. A mésztároló gödrök és a telekhatár közötti füves rész növényzetén mészpor nyomát nem észlelték. Porlerakódás a kerítés mellett húzódó szőlőlugas levélzetén sem volt látható.
	A Környezetvédelmi Felügyelőség munkatársai 2000. november 22-én hatósági ellenőrzést tartottak a telephelyen. A jegyzőkönyv megállapítja, hogy a szomszéd felé a mészoltó telep jelenleg semmi védelemmel nem rendelkezik. Az ellenőrzést végzők a telep területén mészpor lerakódást észleltek. A jegyzőkönyv tartalmazza azt is, hogy a mészoltási technológia által okozott légszennyezés  - mész kiporzás - megakadályozására megfelelő műszaki megoldást kell alkalmazni.

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
73. § (3) A közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezései és indokolása köti, annak tartalmát a megismételt eljárás és a határozathozatal során köteles figyelembe venni.
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv, kivéve a bíróságot.
•	A telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről szóló 80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet
2. § (2) A telepengedélyt az ipari, szolgáltató tevékenység végzésére, valamint a környezetre és az egészségre veszélyes anyagok és készítmények raktározására használt telepre a tevékenység folytatója kérelmezi.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep megfelel a munkavégzésre (munkahelyre) vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai
	A mészoltást a panaszos házaspár ingatlanával szomszédos területen végzik, amely önkormányzati tulajdonban van. A telephelyet a panaszolt vállalkozó bérli. A mészoltó gödör a telekhatártól kb. 2 méterre, a keverőgép távolabb helyezkedik el. A panaszosok háza és a kerítés között szőlő és gyümölcsfák találhatók.
	A mészoltást végző vállalkozó nyilatkozata szerint évente néhány alkalommal végeznek mészoltást, amely 1 - 1,5 napig tart. A tevékenység vizes technológiával történik: a mészoltó gép tartályát kb. 1/3 részig vízzel feltöltik és a darabos égetett meszet - amelyet ömlesztés után ponyvával takarnak - lapáttal adagolják, állandó vízutánpótlás mellett.
	A közegészségügyi és a környezetvédelmi hatóság korábban egyaránt jogosnak találta a panaszt és szükségesnek tartotta a mészoltási technológia (részbeni)zárttá tételét, hosszabb távon pedig a tevékenység lakóövezetből történő kitelepítését.
Boldog Község Jegyzőjének 1995. szeptember 21-én kelt határozata összhangban áll a szakhatóságok állásfoglalásával, a vállalkozót ugyanis kötelezte, hogy gondoskodjon a mészoltáshoz használt keverő-adagoló berendezés ideiglenes jellegű befedéséről. E kötelezettség teljesítéséről sem a hatvani polgármesteri hivatal munkatársai, sem pedig az országgyűlési biztosok hivatalának munkatársa nem győződhetett meg, ugyanis a helyszíni szemlék idején a telephelyen mészoltást nem végeztek. A vállalkozó a kötelezettség teljesítéséhez szükséges eszközöket bemutatni nem tudta.
	Lényegesnek tartom a szakhatóságok szintén egybehangzó korábbi megállapítását, hogy a mészpor a család életvitelét zavarhatja. A Környezetvédelmi Felügyelőség állásfoglalásában szerepel az is, hogy a telepről a mészpor a panaszos ingatlanára kerülhet.
	A panaszosok által készített fényképfelvételek egyikén látható, ahogy a telepre érkező teherautóról leborított mész pora száll.
	A városi bíróság ítéletében megállapította, hogy az alperes vállalkozó a mészoltással birtoksértést nem követ el. Kimondta ugyanakkor azt is, hogy a "felperest zavarhatja az alperesi tevékenység". Birtokvédelem az eredeti birtokállapot helyreállítása vagy a zavarás megszüntetése érdekében kérhető. A család keresetében a birtokháborítás megszüntetését kérte a bíróságtól. A birtokháborítás megvalósításának egyik esete, amikor a sérelmezett tevékenység zavarja a másik felet. Az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése és 29. § (1) bekezdésének f) pontja az országgyűlési biztosnak nem teszi lehetővé, hogy jogerős, vagy folyamatban lévő bírósági ügyben vizsgálatot folytasson, ezért további vizsgálatra hatáskör hiányában az ügy birtokvédelmi részét illetően nincs lehetőségem.
	A 80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet értelmében a jogszabály mellékletében meghatározott tevékenységeket telepen csak telepengedély alapján lehet megkezdeni, vagy folytatni. A probléma megnyugtató megoldása, vagyis a porszennyezés lehetőségének teljes körű kiküszöbölése a telepengedélyezési eljárásban történhet.
	Boldog Község Jegyzője 2001. július 4-én rövid úton arról tájékoztatott, hogy a mészoltást végző vállalkozó időközben elhunyt. A telepengedélyezési eljárás nem fejeződött be, a telepengedély kiadására nem került sor. Mészoltást jelenleg a telephelyen nem végeznek.
	Amennyiben a mészoltást a telephelyen új bérlő folytatni kívánja, tevékenységének gyakorlásához telepengedély szükséges, melyet a tevékenység folytatójának kell a jegyzőtől kérnie.
	A mészoltást végző vállalkozó halála miatt a telephelyen a panaszosokat zavaró mészoltó tevékenységet nem végeznek, a kérelem vizsgálata így okafogyottá vált. Felkérem ugyanakkor Boldog Község Jegyzőjét, hogy amennyiben a jövőben a telepre telepengedélyt kérnek, vegye figyelembe a 126-6/1995. számú határozatában foglalt kötelezést; a bírósági ítéletnek azt a megállapítását, hogy a tevékenység a panaszosokat zavarhatja; továbbá a Környezetvédelmi Felügyelőségnek azt az észrevételét, hogy a légszennyezés megakadályozására megfelelő műszaki megoldást kell alkalmazni.

Budapest, 2001. július 10.

Takács Albert