OBH 5551/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:
A panaszos állampolgári panaszt juttatott el Hivatalomhoz, amelyben előadta, hogy Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala 1992-ben végrehajtási bírsággal sújtotta, amelyet a panaszos állítása szerint még 1992-ben, a felszólítást követően 15 napon belül befizetett. A panaszos 1998. december 8-án lakásvásárlás törlesztő részleteként befizetett 10.000.-Ft-ot, ezt az összeget azonban mint a végrehajtási bírság kiegyenlítését könyvelték le.

A panaszos azt sérelmezte, hogy amikor tudomására jutott a "téves" könyvelés, 1999. szeptember 7-én kérelemmel fordult a Gazdasági Irodához, hogy a tévesen könyvelt összeget fizessék vissza, mert időközben a lakását is egy összegben kifizette. A panaszos sérelmezi, hogy 7 év távlatában kérik tőle a még  1992-ben befizetett bírság igazoló szelvényét.

Érintett alkotmányos jog:
A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, ebből következik a jogbiztonsághoz való jog, az állampolgárnak az a joga, hogy a hatóságok reklamáció esetén tisztességes eljárásban vizsgálják ki a panaszát. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés.]

Az ügy jogszabályi háttere:
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
A végrehajtás elévülése:
86. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak.
(2) A végrehajtás elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A panasz beérkezését követően az illetékes jegyzőtől tájékoztatást kértem az ügyben. A tájékoztatásból kiderül, hogy 1992-ben a panaszost végrehajtási bírsággal sújtották. A csatolt 1992. július 16-án kelt határozatban a panaszost felszólították, hogy a jogerőre emelkedéstől számított 15 napon belül köteles a bírságot befizetni, mert amennyiben ennek nem tesz eleget "a bírság letiltását, illetve a végrehajtást kezdeményezik." A csatolt dokumentumokból az is kiderült, hogy a panaszos által 1998. december 8-án befizetett összeget az önkormányzat számláján - 6 év elteltével - valóban végrehajtási bírságként könyvelték le.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében kapott jogkörömnél fogva felkértem a panaszolt önkormányzat polgármesterét az ügy kivizsgálására. Kértem annak kivizsgálására is, hogy 1992 óta milyen intézkedéseket tettek a végrehajtás érdekében, hogy hogyan fordulhat az elő, hogy egy jogerős határozat végrehajtására csak hat év elteltével kerítenek sort anélkül, hogy erre a kötelezettet felszólították és figyelmeztették volna.

A polgármester asszony vizsgálatából megállapítottam, hogy a panaszost 1992-ben az ellene indított birtokháborítási eljárás során marasztalta a hatóság második alkalommal 10.000-Ft. végrehajtási bírság kiszabásával. Korábban ugyanezen tényállás alapján már 5.000-Ft. végrehajtási bírság megfizetésére kötelezték.

A panaszos 1998. december 8-án lakásvásárlásával kapcsolatos vételár törlesztésére az e célra biztosított csekken 10.000-Ft.-ot fizetett be. Az OTP ezt a befizetést - tévesen - a Polgármesteri Hivatal Költségvetési Elszámolási számlájára telepítette, amelyen egyidejűleg a hátralékok és bírságok befizetése is történik. 

A Gazdasági Iroda nyilvántartásában a panaszos részéről 15.000-Ft. végrehajtási bírság tartozás szerepelt. Mivel a követelés törlése iránt az eljáró szerv nem intézkedett, és a tartozás kiegyenlítésére sem került sor a Gazdasági Iroda az átutalt összeget mint a fennálló tartozás  kiegyenlítéset számolta el.

A Gazdasági Iroda az átutalt összeget anélkül könyvelte le, hogy - a panaszos beadványa alapján - meggyőződött volna arról, hogy a több éve fennálló követelés érvényesítésére van-e még jogalap.

A vizsgálati anyagból megállapítottam, hogy a bírságot kiszabó 58.703-4/1992. számú I. fokú határozat a 2140-4/1992. számú II. fokú helybenhagyó döntést követően jogerőre emelkedett, azonban ezt követően végrehajtási cselekmény foganatosítására nem került sor. Az eljárást lefolytató hatóságnak e tényről illetve a követelés elévüléséről értesítenie kellett volna a gazdasági Irodát, ami nem történt meg.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az ügyben eljáró hatóság az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény megszegésével olyan súlyos mulasztást követett el, amely a konkrét esetben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet okozott a panaszosnak, a jogbiztonság szerves részének tekinthető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.

A Polgármester Asszony az ügy kivizsgálását követően saját hatáskörében orvosolta a visszásságot, intézkedett a visszatartott összeg kifizetéséről, valamint a vizsgálat eredményéből levont tanulságokat követően az ügyintézés menetének felülvizsgálatára.

Fentiekre figyelemmel a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Szükségesnek tartom azonban felhívni Nyíregyháza polgármesterét arra, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében fokozott figyelmet fordítson hivatalában mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan megtartására. 

Budapest, 2000. május 8.

Dr. Polt Péter