OBH 5522/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindulása:

A panaszos 1999. novemberében fordult hivatalomhoz. Beadványában azt sérelmezte, hogy az osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanuk társtulajdonosa engedély nélküli építkezéssel egy csarnok épületet létesített "autó szerelő műhely, kerti kisgép és motorkerékpár szerelő szerviz és raktár, valamint műszaki szaküzlet és szociális épület" céljára - miközben ő 1997 óta folyamatosan kérte az első- és másodfokú építési hatóságok intézkedését ezt megakadályozandó. A hatóság az építkezést ugyan leállította, de az épület mégis megépült. A közös tulajdon megosztását kérte külön-külön mindkét fél a tulajdonközösség megszüntetése érdekében. Bár mindkét megosztás megfelelne a vonatkozó jogszabályoknak és a rendezési tervnek, a hatóság csak az engedély nélkül építkező fél kérelmét teljesítette, az övét nem. Véleménye szerint az eljárásban úgy számoltak az engedély nélküli építménnyel, mintha az szabályszerű engedélyekkel rendelkező épület lenne.

A panaszos beadványában azt is jelezte, hogy a tulajdonközösség megszüntetése iránt peres eljárás van folyamatban, valamint hogy e per befejeztéig a fennmaradási engedélyezési eljárást felfüggesztették.

A megállapított tényállás:

A közös tulajdonban álló ingatlanon 1997. és 1999. között a korábban ott álló építmény átminősítése, bontása és egy 300 m2-t meghaladó új épület építése valósult meg. A munka egyes állomásait a panaszos folyamatosan jelezte a debreceni építési hatóságnak. Sem hatósági engedéllyel, sem a társtulajdonos hozzájárulásával nem rendelkezett az építtető, az engedély nélkül megkezdett építkezést leállították, ennek ellenére az épület megépült. A panaszos továbbépítésre vonatkozó jelzéseire levélben válaszolt a hatóság, határozatot nem hozott. Egy ízben ki is oktatták: "... résztulajdonát képező ingatlanon az engedély nélküli építés folytatására vonatkozó bejelentését a helyszínen megvizsgáltam, s bejelentését alaptalannak tartom. Felhívom figyelmét, hogy a valótlan állításoktól tartózkodjon, mivel ez feleslegesen elveszi a Hivatal idejét azon bejelentések és kérelmek intézésétől, melyek valóban azonnali intézkedést igényelnek." Az épület gyakorlatilag felépült. A telekmegosztás ügyében az elsőfokú hatóság több határozatot hozott, amelyet vagy saját hatáskörében visszavont, vagy a közigazgatási hivatal megsemmisített.

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy a közös tulajdon megszüntetése ügyében peres eljárás indult a Debreceni Városi Bíróságon. A per még folyamatban van. A közös tulajdon megszüntetése szoros összefüggésben van a telekosztással és az engedély nélkül felépített építmény fennmaradhatóságával.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése szerint: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
A 29. § (1) bekezdése szerint:
"E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv."

Ezért a beadványban panaszoltakban intézkedni nem áll módomban. A panaszos által sérelmezettek a peres eljárásban tisztázhatók és jogai ezúton érvényesíthetők.

Budapest, 2000. március 21.

Dr. Polt Péter