OBH 5519/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A 17 éves panaszos a Makói gyámhivatal eljárását sérelmezte. A bíróság a panaszost - saját kérésére - a gyermekelhelyezés megváltoztatására indított perben édesanyjától édesapjához helyezte. A panaszos iratainak és ingóságainak egy része az anyánál maradtak, aki azokat nem akarta kiadni. A panaszos és édesapja a gyámhivatal segítségét kérte. A gyámhivatal ügyintézője szóban többször ígéretet tett arra, hogy segít az ügyet elintézni, de valójában semmi nem történt.
	Mivel a beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmányban rögzített tisztességes eljáráshoz való jog sérelme, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Makó Gyámhivatalának vezetőjének tájékoztatását kértem arról, hogy az ügyet milyen módon próbálták megoldani. Kértem, hogy az ügyhöz kapcsolódó iratok másolatát küldje meg. 

A megállapított tényállás
	A panaszos édesapja 1999. február 24-én felkereste a makói gyámhivatalt és átadta írásbeli kérelmét. A panaszos abban kérte a gyámhivatal segítségét, hogy édesanyjánál lévő személyes holmijait és iratait megkaphassa. Az apával jegyzőkönyvet vettek fel.
	A gyámhivatal vezetője a törvényi határidőn belül értesítette a panaszost az ügyintézési határidő meghosszabbításáról. A rendelkezésemre álló iratok alapján sem a 30 napos ügyintézési határidőben sem azt követően semmilyen eljárási cselekményt nem végzett a gyámhivatal.
	A panaszos 1999. júliusában a gyámhatóságon megismételte kérelmét. A kérelemről felvett jegyzőkönyvet a gyámhivatal ügyintézője átadta a hivatalvezetőnek. A panaszost csak hónapokkal később - amikor a gyámhivatal ügyintézője értesült arról, hogy az országgyűlési biztos segítségét kérte - tájékoztatták arról, hogy az eljárásra nincs hatáskörük, forduljon a bírósághoz.

Az ügy jogszabályi háttere

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
39. § (3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében b) a családi konfliktusok megoldásának elősegítése, különösen a válás, a gyermekelhelyezés és a kapcsolattartás esetében, c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése...

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom során megállapítottam, azzal hogy a gyámhivatal az írásbeli, majd jegyzőkönyvbe mondott kérelem után semmilyen eljárási cselekményt nem tett megsértette a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát. A gyámhivatalnak a gyermekvédelmi törvény alapján nem volt lehetősége arra, hogy a panaszos édesanyját kötelezze arra, hogy a nála lévő okmányokat és ingóságokat kiadja. Erről azonban nem hosszú hónapok múlva, hanem már az írásbeli kérelem benyújtása után tájékoztatniuk kellett volna a panaszost. A gyámhivatal ugyanakkor  a panaszos édesanyjának lakóhelye szerint illetékes gyámhivatalon keresztül kérhette volna az ottani gyermekjóléti szolgálat segítségét. A gyermekjóléti szolgálat családgondozója felkereshette volna az anyát és megpróbálhatta volna meggyőzni arról, hogy adja át a panaszosnak a kért dolgokat. Ezzel esetleg el lehetett volna kerülni a bírói utat.
	A jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §  (1)  bekezdésében és 24. §-ában kapott felhatalmazás alapján  kezdeményezem:
	1.) Makó Város Gyámhivatalának vezetőjénél, hogy a jövőben fokozottabban ügyeljen arra, hogy ha a kérelem elintézésére nincs hatásköre, akkor arról a panaszost az elintézési határidőn belül tájékoztassa.
	2.) Makó Város jegyzőjénél, mint munkáltatónál, hogy mérlegelje azt, hogy a mulasztást elkövető gyámhivatal vezető és az eljáró ügyintéző fegyelmi felelősségre vonása indokolt-e.

Budapest, 2001. február 1.

Gönczöl Katalin